Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-22 00:00:00

Рух справи 30.09.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 22.09.2022, за підписом представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Ільєнко К.С., в якій позивач просить стягнути з відповідача: - 10 558,22 грн - заборгованості за спожиту за актом про порушення електричну енергію; - 2 481,00 грн судового збору. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.10.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 06.10.2022. Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла 12.10.2022 Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 17.10.2022 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження). Оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України/). Доводи позову В обґрунтування позову, зокрема, вказано, що відповідач [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Позивач стверджує, що 26.11.2019 уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» за адресою: [ADDRESS] , зафіксовано порушення «пп.6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електромережі ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі». Самовільне підключення виконано від підставної опори до житлового будинку. Самовільне підключення, після відключення від 22.08.2019». На підставі виявленого було складено Акт про порушення № 01061 від 26.11.2019. Акт підписали представники ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»: Карпова Л. І., Павлик А. В., Знак А.П. Таким чином, у відповідності до зазначених вимог ПРРЕЕ, 18.12.2019 відбулося засідання комісії з розгляду акту № 01061, що супроводжувалось веденням Протоколу. На засіданні комісії був присутній споживач, де було вирішено провести нарахування відповідно до п. 8.4.13 та за формулою 8 визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Згідно з розрахунком, вартість електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 26.11.2019 № 01061 склала 13 888,92 грн. Позивач зазначає, що 23.12.2019 відповідачем було підписано Угоду про розстрочення сплати заборгованості за недообліковану та спожиту електричну енергію за особовим рахунком № [NUMBER] . Відповідно до п. 1 Угоди, відповідач визнає заборгованість за недообліковану електричну енергію за особовим рахунком № [NUMBER] по акту порушень ПРРЕЕ № 01061 від 26.11.2019 у розмірі 12 500,00 грн та має обов`язок перед ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» сплатити її у повному обсязі. Відповідно до п. 2 Угоди, заборгованість має бути сплачена до 20.12.2020. Позивач стверджує, що відповідач неналежним чином виконав своє зобов`язання, внаслідок чого станом на 01.09.2022 заборгованість за необліковану електричну енергію складає 10 558,22 грн. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, позивач змушений звернутись до суду з даним позовом для захисту порушеного права. Щодо правової позиції відповідача Відзив на позовну заяву не надійшов. Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлялись запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача. Відповідно до наданої довідки відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом`янської РДА, відповідач - [PERSON] , [INFO] , з 13.05.1999 по т.ч., зареєстрований за адресою [ADDRESS] , приватний будинок (а.с. 43). Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка …> надсилається …> разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням …> за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003 № 1382-IV громадянин України …> зобов`язані протягом тридцяти календарних днів після зняття з реєстрації місця проживання та прибуття до нового місця проживання зареєструвати своє місце проживання. Відповідно до ч. 10 ст. 6 цього Закону реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. …> За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції. Кореспонденція суду є офіційною, тому повинна надсилатися саме за адресою зареєстрованого місця проживання або, як виняток, на адресу, зазначену самим учасником справи - адресатом. Суд направляв на зареєстровану адресу відповідача копію ухвали про відкриття провадження з копіями позовної заяви та доданих до неї документів. Таким чином, суд виконав покладений на нього обов`язок інформувати учасників справи про її розгляд. Відповідач кореспонденцію суду не отримав, а лист повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 (провадження № 61-185св23). Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Вживаючи всіх залежних від суду заходів задля повідомлення відповідача, суд 29.09.2023 зробив оголошення для відповідача про розгляд даної справи на офіційному сайті судової влади (а.с. 49; https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/gromadyanam/111/1484496//). Оцінюючи можливість розгляду справи за таких обставин, суд виходить з того, що відповідно до ст. 55 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини (далі - Конвенція) держава має позитивні зобов`язання перед людиною забезпечувати розгляд справи у розумний строк. Особа, яка звертається до суду, має законні очікування, що справу буде розглянуто. Поведінка відповідача не може стати на заваді обов`язку суду розглянути справу. Однак з гарантій ст. 6 Конвенції випливає як право позивача на розгляд справи у розумний строк, так і право відповідача знати про судове провадження проти нього. Суд звертає увагу, що одержання учасником справи належно надісланої судової кореспонденції перебуває поза сферою контролю суду. В свою чергу особа, яка зареєструвала свої місце проживання за певною адресою, діючи розумно та добросовісно, повинна дбати про те, щоб мати змогу отримувати надіслану їй кореспонденцію своєчасно. У разі виникнення перешкод, адресат міг, зокрема, подати заяву про пересилання або доставку адресованих йому поштових відправлень на іншу адресу. Це передбачено п.п. 118, 123 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270. Отже, для добросовісного адресата є механізм забезпечення права на отримання офіційної кореспонденції незалежно від того живе він чи ні за певною адресою. Натомість у суду немає жодного механізму забезпечити вручення судової кореспонденції учаснику справи, який не бажає її отримувати або не проживає за зареєстрованою адресою. З огляду на це, неотримання судової кореспонденції відповідачем не може бути перешкодою для розгляду справи. Відповідно до ч. 9 ст. 130 ЦПК України особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою. Зважаючи на те, що відповідача належним чином повідомлено про розгляд справи (за зареєстрованим місцем проживання а також шляхом оголошення через сайт судової влади), незалежно від того чи отримав відповідач адресовану йому кореспонденцію, суд вважає, що гарантії ст. 6 Конвенції щодо відповідача дотримано і справу може бути розглянуто по суті. Будь-яких заяв від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмета спору. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини справи, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне. Як вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариства «ДТЕК «Київські електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (а.с. 6). За змістом інформаційної довідки № 263366110 від 26.06.2021з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (а.с. 20), відповідачу ( [PERSON] ) на праві спільної часткової власності належить 1/2 частина житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 09.07.2015 (а.с. 19). Як вже зазначалось, матеріалами справи підтверджено, що місце проживання відповідача ( [PERSON] ) зареєстровано за адресою [ADDRESS] , приватний будинок (а.с. 43), за якою на його ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с. 14-16). 26.11.2019 за адресою [ADDRESS] , виявлено порушення: самовільне підключення електропроводки до електромережі, на підставі чого було складено акт про порушення № 01061 від 26.11.2019, який підписали представники ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» Карпова Л.І., Павлик А.В. , Знак А.П. (а.с. 23). 09.12.2019 на адресу [ADDRESS] , відповідачу було направлено повідомлення (а.с. 31-32) про те, що призначено проведення засідання комісії з розгляду актів порушень, на якій буде розглянуто складений щодо відповідача акт про порушення ПРРЕЕ від 26.11.2019 (а.с. 23). Відповідно до протоколу № 1751 від 18.12.2019 засіданням комісії по розгляду акта про порушення № 01061 від 26.11.2019 (а.с. 34-35), вирішено нарахування провести з п. 8.4.13 та за формулою 8 порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, нараховано за період з 22.08.2019 по 26.11.2019 заборгованість за недовраховану електроенергію у розмірі 13 888,92 грн, що також підтверджується відповідним розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом № 01061 від 26.11.2019 (а.с. 35). Зі змісту протоколу № 1751 від 18.12.2019, вбачається, що споживач [PERSON] був присутній на вказаному засіданні комісії (а.с. 34). Крім того, 23.12.2019 між ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та відповідачем укладено Угоду про розстрочення сплати заборгованості за недообліковану та спожиту електричну енергію за особовим рахунком № [NUMBER] (а.с. 36), з п. 1 якої вбачається, що споживач визнає заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 14 427,10 та заборгованість за недообліковану електричну енергію по особовому рахунку № [NUMBER] по акту порушень ПРРЕЕ № 1061 від 26.11.2019 у розмірі 12 500,00 грн (з ПДВ) та має обов`язок перед ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» її сплатити в повному обсязі. Також, до матеріалів справи долучено копії: статуту ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (а.с. 7-10); листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1683/21.1/7-18 від 21.02.2018 (а.с. 11-12); витягу з підсумкового (завершального) розподільного балансу ПАТ «КИВЕНЕРГО», що реорганізується шляхом виділу ПрАТ ««ДТЕК «Київські електромережі» (станом на 28.02.2018) /а.с.13/; корінця наряду-завдання № 703 від 22.08.2019 (а.с. 21); корінця наряду-завданння № 1122 від 26.11.2019 (а.с. 22); додатків до акту про порушення № 1061 від 26.11.2019, а саме: фотоматеріалів (а.с. 24-29); акту перевірки усунення порушень Правил роздрібного ринку електричної енергії від 26.11.2019 (а.с. 30). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - Правила), на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. У п. 1.1.2 Правилах встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Пунктом 8.2.6 Правил передбачено, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: - порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); - пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб). Згідно з п. 8.4.7 Правил розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). За змістом п.п. 1 п. 8.4.8 Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів. Судом встановлено, що 26.11.2019 за адресою відповідача представниками ПрАТ «ДТЕК «Київські Електромережі» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу (ОСР) з порушенням схеми обліку. Самовільне піключення виконано дротом від поверхового щита (квартир) до квартири. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 01061 від 26.11.2019, що підписаний представниками електропостачальника. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Тобто, належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в даному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання. Відповідно до змісту ст. 610, 612 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Боржник вважається таким, що прострочив виконання, якщо він не виконав його у строк, передбачений умовами договору або встановлений законом. За змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19 (провадження № 12-95гс20) у процесуальному та матеріальному законодавстві передбачено обов`язок доказування, який слід розуміти як закріплену міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах. Цей склад фактів визначається нормою права, що регулює спірні правовідносини. Відповідно, звертаючись із позовом на захист свого порушеного права, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини. У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає відповідач, зокрема, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками. Судом встановлено, що згідно з розрахунком позивача заборгованість відповідача за необліковану електричну енергію складає 10 558,22 грн. Суд зазначає, що відповідач не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим ст. 178 ЦПК України, доводів позивача про таку заборгованість не спростував, контррозрахунку заборгованості не зробив, доказів сплати заборгованості не подав. Разом з тим, як було встановлено в ході розгляду справи відповідач у справі ( [PERSON] ) є власником лише 1/2 частини квартири, за адресою розташування якої було зафіксовано порушення. У разі належності квартири декільком особам на праві спільної сумісної або спільної часткової власності, позовні вимоги мають бути пред`явлені до кожного з них про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірах, що відповідають їх часткам у праві спільної сумісної/часткової власності на квартиру. Крім тих випадків, коли між співвласниками досягнуто домовленості щодо утримання квартири і визначено уповноваженого власника квартири (постанова ВСУ від 04.11.2015 року у справі 6-734цс15, постанови ВС від 20.09.2018 року у справі № 522/7683/13-ц, від 01.09.2020 року у справі № 352/2163/13-ц). Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII до комунальних послуг, зокрема, відносяться послуги з постачання електричної енергії. У разі пред`явлення позову не до всіх відповідачів суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів (відповідачів). Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому. За клопотанням позивача у разі неможливості розгляду справи без участі співвідповідача чи співвідповідачів у зв`язку з характером спірних правовідносин суд залучає його чи їх до участі у справі, що визначено статтею 51 ЦПК України (див. постанову Верховного Суду від 23.09.2022 у справі № 752/7435/20, провадження № 61-19110св21). В силу приписів ст. 51 ЦПК України суд не має компетенції щодо залучення співвідповідачів за власною ініціативою. Від позивача у справі клопотання про залучення до участі у справі співвідповідачів (інших співвласників квартири, за якою обліковується заборгованість за надані послуги) - не надходило. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що правомірним є стягнення з відповідача заборгованості за необліковану електричну енергію у частці, що відповідає його частці власності на квартиру (1/2) а саме: 5 279,11 грн. З огляду на наведене, позов підлягає задоволенню частково. Щодо судових витрат Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1 240,50 грн судового збору, сплаченого за подання позовної заяви (1/2 від 2 481,00 грн, а.с. 4). Враховуючи наведене,

Outcome: partial