Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-19 00:00:00

У грудні 2018 року заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави, в якому вказав, що відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-30200-СГ від 11.11.2016 року, затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2,0 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0101), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів М`якотіської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. Разом з тим, наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-21736-СГ від 23.08.2016 року затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6825584600:07:067:0107), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області (право власності зареєстровано 06.09.2016 року). В подальшому, 21.03.2017 року [PERSON] за договором купівлі-продажу відчужив земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 [PERSON] . Зазначена земельна ділянка увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0215, право власності на яку зареєстровано за [PERSON] . Таким чином, [PERSON] при повторному зверненні до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області не повідомив про те, що раніше використав право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства і незаконно набув у власність земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101. [PERSON] придбала вказану земельну ділянку в особи, яка з огляду на зазначені обставини не мала права її отримувати та відчужувати. Земельна ділянка площею 2,000 га з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 вибула із державної власності внаслідок незаконних дій [PERSON] . Тому заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури просить суд: визнати недійсним наказ Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області № 22-30200-СГ від 11.11.2016 року, яким затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0101), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області; витребувати у [PERSON] на користь держави земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0101), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. \~ \~ \~ \~ Ухвалою судді від 28 грудня 2018 року прийнято позовну заяву заступника керівника Шепетівської місцевої прокуратури до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у даній справі, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. 12 липня 2019 року ухвалою суду зупинено провадження у даній справі до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 587/430/16-ц. Ухвалою суду від 25 жовтня 2019 року поновлено провадження у справі. 04 грудня 2019 року ухвалою суду зупинено провадження у даній справі до набрання законної сили судовим рішенням у справ № 675/1197/19. Ухвалою суду від 01 серпня 2023 року поновлено провадження у справі. Ухвалою суду від 04 вересня 2023 року залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Плужненську сільську раду Хмельницької області. В судовому засіданні судом прийнято заяву першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави про зміну предмета позову, в якій просить витребувати у [PERSON] на користь держави земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0101), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. \~ \~ \~ \~ Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 28 вересня 2023 року закрито підготовче провадженняу справі, справу призначено до судового розгляду. У судовому засіданні прокурор Шудра Ю.В. позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві та заяві про зміну предмета позову. Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи без участі Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином. Представник третьої особи Плужненської сільської ради в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи без участі. Відтак, з огляду на положення\~ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд даної справи по суті за відсутності вказаних учасників справи та їх представників. Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-30200-СГ від 11.11.2016 року, затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2,0 га (кадастровий номер 6822184500:06:007:0101), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів М`якотіської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області. На підставі вказаного наказу 18.11.2016 року приватним нотаріусом Красилівського районного нотаріального округу Хмельницької області Кізюн Т.А. зареєстровано право [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 (інформаційна довідка № 145659855 від 16.11.2018 року). 21.03.2017 року [PERSON] за договором купівлі-продажу відчужив земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 [PERSON] . Відповідно до листа Відділу в Ізяславському районі Головного управоіння Держгеокадастру у Хмельницькій області від 19.09.2019 р. земельна ділянка з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0215, право власності на яку зареєстровано за [PERSON] . Разом з тим, наказом Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області №22-21736-СГ від 23.08.2016 року затверджено проект землеустрою та надано у власність [PERSON] земельну ділянку загальною площею 2 га (кадастровий номер 6825584600:07:067:0107), для ведення особистого селянського господарства із земель сільськогосподарського призначення державної власності, яка розташована за межами населених пунктів Михайлюцької сільської ради Шепетівського району Хмельницької області (право власності зареєстровано 06.09.2016 року). В подальшому, 21.03.2017 року [PERSON] за договором купівлі-продажу відчужив земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 [PERSON] . Зазначена земельна ділянка увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0215, право власності на яку зареєстровано за [PERSON] . Таким чином, [PERSON] при повторному зверненні до Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області не повідомив про те, що раніше використав право на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства і незаконно набув у власність земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101. [PERSON] придбала вказану земельну ділянку в особи, яка з огляду на зазначені обставини не мала права її отримувати та відчужувати. Земельна ділянка площею 2,000 га з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 вибула із державної власності внаслідок незаконних дій [PERSON] . Надалі земельна ділянка з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0215, право власності на яку зареєстровано за [PERSON] , площею 22,00 га згідно довідки № 10-22-0.25-221/101-19 від 19.03.2019 року, виданої відділом в Ізяслвському районі Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області. На підставі вказаного наказу 18.11.2016 року приватним нотаріусом Красилівського районного нотаріального округу Хмельницької області Кізюн Т.А. зареєстровано право [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 (інформаційна довідка № 145659855 від 16.11.2018 року). 21.03.2017 року [PERSON] за договором купівлі-продажу відчужив земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101 [PERSON] . Зазначена земельна ділянка увійшла до складу новоутвореної земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0215, право власності на яку зареєстровано за [PERSON] . З витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-6807316962018 від 23.11.2018 року вбачається, що відносно земельної ділянки з кадастровим номером 6822184500:06:007:0215 проведена державна реєстрація. Відомості з поземельних книг щодо права власності та інших речових прав на вказану земельну ділянку відповідають відомостям щодо неї з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна. Звернення прокурора з позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання повернення земельних ділянок у державну власність, що незаперечно становить суспільний інтерес. Отже, на час подання заяви про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, що знаходиться за межами населених пунктів М`якотівської сільської ради Хмельницької області, [PERSON] уже використав право на безоплатне отримання у власність земельної ділянки за таким видом використання. Оскільки [PERSON] не мав права отримувати і відчужувати земельну ділянку з кадастровим номером 6822184500:06:007:0101, вона незаконно вибула із державної власності. Статтею 263\~ЦПК України передбачено, що законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим (ч. 1ст. 263 ЦПК України). Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України, частиною першою статті 4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Ефективним способом захисту права власності (речового права) вважається вимога про витребування земельної ділянки з незаконного володіння (віндикаційний позов) в порядкустатті 387 ЦК України. На цьому, зокрема, наголошено у пункті 56 постанови Великої Палати Верховного Суду від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, провадження № 14-2цс21. У пункті 72 постанови від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц, провадження № 14-2цс21, Велика Палата Верховного Суду зазначила, що визначальним критерієм для розмежування віндикаційного та негаторного позовів є відсутність або наявність у позивача володіння майном; відсутність або наявність в особи володіння нерухомим майном визначається виходячи з принципу реєстраційного підтвердження володіння; особа, до якої перейшло право власності на об`єкт нерухомості, набуває щодо нього всі правомочності власника, включаючи право володіння. У той же час для витребування нерухомого майна оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування не є ефективним способом захисту права власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей387і388 ЦК України, є неефективними. Такі висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 911/3681/17 (провадження № 12-97гс19, пункт 38), від 22 січня 2020 року у справі № 910/1809/18 (провадження № 12-148гс19, пункт 34), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20, пункт 74). Застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. За змістом статей 116,118 ЗК України, громадяни та юридичні особи набувають права власності на земельні ділянки із земель державної або комунальної власності, у тому числі в порядку безоплатної приватизації. Згідно з ч. 4 ст. 116 ЗК України, передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених цим Кодексом, провадиться один раз по кожному виду використання. Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЗК України, громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] на час отримання у власність спірної земельної ділянки вже використав своє право на безплатне отримання у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах норм безоплатної передачі земельних ділянок для даного виду використання (отримавши у приватну власність земельну ділянку кадастровий номер 6825584600:07:067:0107). Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 № 15, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів. Згідно з Положенням про Головне управління Держгеокадастру в області (далі-Положення (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), затвердженогонаказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 29.09.2016 № 333, Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області є територіальним органом Держгеокадастру та реалізує його повноваження на території Хмельницької області, зокрема здійснює розпорядження земельними ділянками сільськогосподарського призначення державної власності за межами населених пунктів, а також одночасно наділене повноваженнями здійснення державного контролю (нагляду) за додержанням земельного законодавства. Відповідно до ч. 6 ст. 186-1 ЗК України, підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації. Отже, при здійсненні функцій із розпорядження землями, зокрема здійснюючи розгляд заяви [PERSON] про передачу спірної земельної ділянки у власність, посадові особи Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, перевіривши її та встановивши вже реалізоване право [PERSON] на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства, відповідно до вимог ч. 6 ст. 186-1 ЗК України, мали не допустити зазначених порушень, відмовити у погодженні та затвердженні відповідного проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, який не відповідає положенням закону, відмовити їй у передачі спірної земельної ділянки у власність. В силу ч. 1 ст. 387 ЦК України, власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Отже, захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, але не володіє ним, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до незаконно володіючої цим майном особи (у разі відсутності між ними зобов`язально-правових відносин), якщо для цього існують підстави, передбаченістаттею 388 ЦК України, які, зокрема, дають право витребувати майно в добросовісного набувача. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. І для такого витребування оспорювання ланцюга договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту прав власника. За змістом правового висновку, викладеного в п. 56 постанови Великої Палати Верховного Суду за результатом розгляду справи № 367/2022/15-ц від 29 травня 2019 року, формування земельних ділянок їх володільцем, зокрема внаслідок поділу та/або об`єднання, зміною інших характеристик не впливає на можливість захисту права власності чи інших майнових прав у визначений цивільним законодавством спосіб. Тому, витребування з чужого незаконного володіння земельної ділянки, зміненої власником внаслідок об`єднання з іншою земельною ділянкою в особи, за якою вона зареєстрована на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. Статтями 13, 14\~Конституції України визначено, що земля є об`єктом права власності Українського народу, від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону. Земля, як основне національне багатство, що перебуває під особливою охороною держави, є об`єктом права власності українського народу, а органи державної влади здійснюють права власника від імені народу, в тому числі й тоді, коли приймають рішення щодо розпорядження землями державної власності. Незаконна передача земель державної власності в приватну власність позбавляє український народ загалом (стаття 13 Конституції України) правомочностей власника землі в тому обсязі, який дозволяє її статус як землі державної власності. В цьому контексті в сфері земельних правовідносин важливу роль відіграє конституційний принцип законності набуття та реалізації права власності на землю в поєднанні з додержанням засад правового порядку в Україні, відповідно до яких органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України (статті14, 19 Конституції України). Витребування спірної земельної ділянки з володіння відповідача відповідає критерію законності: воно здійснюється на підставі норми статті 388\~ЦК України у зв`язку з порушенням органом виконавчої влади низки вимог ЗК України, які відповідають вимогам доступності, чіткості, передбачуваності. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial