Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-22 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до Сновської міської\~ради Корюківського\~району Чернігівської\~області про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] помер батько позивачки [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Однак позивачка в силу юридичної необізнаності та введення воєнного стану в Україні у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Тому позивачка просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] ,\~померлого \~ [INFO] , строком\~на три\~місяці з\~дня набрання\~чинності рішенням\~суду. У підготовче засідання позивачка не з`явилася. Разом з позовом надала заяву, в якій просить справу розглянути без її участі. Представник Сновської міської ради у підготовче засідання не з`явився. У матеріалах справи наявна його заява, в якій просить справу розглянути у його відсутність та визнав позовні вимоги. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 09.08.2022 року (а.с.6), який був батьком позивачки, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 7). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, однак позивачка у встановлений законом шестимісячний строк не звернулася до нотаріуса у зв`язку з юридичною необізнаністю та введенням воєнного стану в Україні, що і стало причиною пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини. З Витягу зі Спадкового реєстру № 74281971 від 10.10.2023 року встановлено, що у Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім`я [PERSON] . На день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав в [ADDRESS] . Разом з ним проживав [PERSON] , що підтверджується довідкою № 279 від 14.07.2023 року. (а.с. 9). З заяви [PERSON] від 13.09.2023 встановлено, що останній не бажає приймати спадщину після смерті [PERSON] та бажає, що спадкове майно спадкодавця успадкувала його сестра позивачка по справі [PERSON] . Згідно копії заповіту від 09.01.2000 року, [PERSON] все своє майно, де б воно не було і з чого не складалося і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право заповів позивачці (а.с. 8). Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. А як указав Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд доходить висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України та п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження обставин справи. За таких обставин визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи та інтереси інших осіб тому є всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в наслідок чого визнання відповідачем позову слід прийняти і задовольнити позов. Частиною 1 статті 142 ЦПК України визначено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи те, що відповідач до початку розгляду справи по суті визнав позов у повному обсязі, тому 50% судового збору слід повернути позивачці з державного бюджету.

Outcome: approved