Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-11 00:00:00

Представник позивача\~адвокат Гонтар В.М. звернувся до Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області з позовною заявою, відповідно до якої прохав суд ухвалити рішення, яким визначити [PERSON] додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Позов обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , [INFO] , якій належав житловий будинок з господарськими будівлями, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 16 березня 2023 року позивач звернувся до державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори Полтавської області з заявою про прийняття спадщини та отримав відмову в зв`язку з пропущенням строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Також позивачу стало відомо, що його брат [PERSON] , прийняв спадщину, на підставі його заяви заведено спадкову справу № 65/2019 від 17.07.2019. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущений ним з поважних причин, оскільки починаючи з 2018 року він доглядав за своєї непрацездатною дружиною [PERSON] , яка після перенесеного інсульту потребувала постійної до себе сторонньої уваги та відновного лікування, вона часто погано почувала себе через вказану хворобу і похилий вік. Тому, вони з нею дуже багато часу проводили разом, турбуючись за її здоров`я і постійно звертаючись у медичні установи. Також, позивач як на підставу пропуску строку прийняття спадщини посилався на постанову КМУ № 211 від 11.03.2020 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, якою на всій території України було запроваджено карантин. Зазначав, що він є особою похилого віку, відноситься до групи ризику, а тому дотримувався рекомендацій та вказівок медичних працівників та місцевої влади. На підставі зазначеного просить поновити строк для прийняття спадщини. Заочним рішенням Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 19.07.2023 позовні вимоги представника позивача - адвоката Гонтара В.М., який діє в інтересах [PERSON] - задоволено. Визначено [PERSON] , [INFO] , додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . 10.08.2023 від представника відповідача - адвоката Остахова В.П., який діє в інтересах [PERSON] надійшла заява про перегляд заочного рішення Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 19.07.2023, у заяві посилається на те що розгляд справи відбувся без участі відповідача [PERSON] чим порушено його право на справедливий розгляд справи. Ухвалою Крюківського районного суд м. Кременчука Полтавської області від 14.08.2023 заяву представника відповідача - адвоката Остахова Володимира Павловича, який діє в інтересах [PERSON] про перегляд заочного рішення прийнято до розгляду. 22.08.2023 від представника позивача - адвоката Гонтара В.М. надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якому він просить заяву представника відповідача - адвоката Остахова Володимира Павловича залишити без задоволення. Вказував, що сторона відповідача не дотрималась вимог ч. 2 ст. 285 ЦПК України, оскільки, жодного доказу до заяви про перегляд заочного рішення суду не додано. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 23.08.2023 заочне рішення Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 19.07.2023 за позовом адвоката Гонтара Валерія Миколайовича, який діє в інтересах [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Друга Кременчуцька державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини скасоване, справа призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. 23.08.2023 від представника відповідача - адвоката Остахова В.П., який діє в інтересах [PERSON] , надійшов відзив на позовну заяву про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У відзиві заперечує проти позову, вказує що [PERSON] є єдиним спадкоємцем після померлої [PERSON] . Оскільки, інші особи, протягом визначеного законом шести місячного строку з заявами про прийняття спадщини не зверталися. 15.09.2023 від представника позивача - адвоката Гонтар В.М., який діє в інтересах [PERSON] , надійшла відповідь на відзив, в якому просить позовну заяву задовольнити повністю. Вказував, що питання визнання такою поважною причиною продовження строку для прийняття спадщини як необізнаність спадкоємця через смерть спадкодавця вже неодноразово досліджувалося Верховним Судом, позиція якого змінювалася. У справі № 638/16540/20, провадження № 61-6761св22 колегія КЦС зазначила, що спадкодавець не є майном чи активом спадкоємців, яким вони по анології із дією принципу власність зобов`язує мають цікавитись життям спадкодавця так само як і станом власного майна (активів). Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 20.09.2023 у цивільній справі закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи. В судовому засіданні позивач та його представник - адвокат Гонтар В.М. позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач та його представник - адвокат Остахов В.П. просили суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, з підстав, зазначених у відзиві. Представник третьої особа без самостійних вимог - Друга Кременчуцька державна нотаріальна контора в судове засідання не з`явився, надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі. В якості свідків допитані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що близько 15 років у дружніх відносинах з [PERSON] . У 2018 році у дружини позивача дусі стався інсульт, вона потребувала догляду. Наразі їй краще. Повідомив, що вісім місяців тому зателефонував йому позивач та повідомив, що мати його похована. Коли померла йому невідомо. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що позивач з 1977 року є кумом. З [PERSON] знайома. Повідомила, що в липні 2019 року захворіла дружина позивача, в неї було два інсульти. Спілкування з братом припинилися з часу хвороби дружини. Про смерть матері позивача брат не повідомив. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що з позивачем є друзями. Знайомі з ним з 2014-2015 року. Про стан здоров`я дружини позивача відомо з його слів. Спілкуються виключно по телефону. В квартирі позивача не був. Про смерть матері [PERSON] не знав. Суд, заслухавши пояснення позивача, відповідача та їх уповноважених представників,\~ свідків, дослідивши надані докази, вважає, що позов не\~підлягає задоволенню з таких підстав. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Як встановлено судом на підставі наданих доказів, в місті Кременчук Полтавської області, [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Позивач та відповідач є синами померлої [PERSON] . В судовому засіданні судом встановлено, що [PERSON] була власником житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина на належний їй житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Спадкова справа № 65/2019 щодо майна померлої [PERSON] , [INFO] заведена державним нотаріусом Другої кременчуцької державної нотаріальної контори Полтавської області Сороколат І.М. 17 липня 2019 року. В установлені законом строки з заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] звернувся син померлої [PERSON] . Позивач вказував, що лише 28.02.2023 дізнався про смерть матері, коли з`явився за її адресою де сусіди повідомили, що мати померла [INFO] і її поховали. Після цього, 16 березня 2023 року позивач поїхав до нотаріуса та написав заяву про прийняття спадщини. 16 березня 2023 року постановою державного нотаріуса Другої кременчуцької державної нотаріальної контори Полтавської області Сороколат І.М. відмовлено позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з господарськими будівлями [ADDRESS] , що належить померлій [INFO] [PERSON] оскільки [PERSON] , [INFO] в строк до шести місяців з дня смерті не подав заяву про прийняття спадщини, не був зареєстрований разом з померлою за однією адресою на час відкриття спадщини, а тому вважається таким, що спадщини не прийняв. Позивач, звертаючись до суду з позовом, вважає, що строк ним пропущений з поважних причин. А саме, як на одну з підстав поважності пропуску строку прийняття спадщини вказує тривалу хворобу дружини. На підтвердження даної обставини надав копію свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 27.09.1975; копію консультативного висновку спеціаліста від 04.07.2018; копію виписки КНМП Лікарня інтенсивного лікування Кременчуцька № 4701/2704 із медичної картки стаціонарного хворого від 04.09.2020; копію виписки із медичної картки амбулаторного (стаціонарного) хворого № 3286 11.09.2020; копію виписки із медичної картки стаціонарного хворого № 962/345 від 20.12.2018; копію виписки із медичної картки стаціонарного хворого № 1086/14 від 15.06.2018; копію виписки із медичної картки стаціонарного хворого неврологічного відділення № 4668 від 18.07.2018; копія виписки № 4317/2320 із медичної картки стаціонарного хворого від 20.08.2020; копію виписки № 6443/6451 із медичної картки стаціонарного хворого від 04.11.2022; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 23.08.2019; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 17.09.2019; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 15.10.2020; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 23.06.2020; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 06.07.2020; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 10.03.2021; копію консультативного висновку спеціаліста ПП ЛДЦ Арніка плюс від 30.01.2021. Лише виписки із медичної картки та консультативні висновки, щодо лікування дружини позивача, не можуть бути доказами поважності пропуску строку, для прийняття спадщини. На думку суду, позивачем не доведено того, що у зв`язку з хворобою дружини, він не мав змоги та можливості пересування та звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, слід зазначити, що не зважаючи на дану обставину, позивач мав можливість вчасно надіслати заяву поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Порядок видачі свідоцтв про право на спадщину регламентовано Главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок). Згідно з пунктом 2.1 Глави 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (пункт 3.5 Глави 10 Порядку). Пунктом 3.23 Глави 10 Порядку передбачено, що своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Вищенаведене узгоджується із правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21). Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає у день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, у строк шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який не проживав постійно зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.\~ Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання норм закону, тощо, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Необізнаність спадкоємця про смерть спадкодавця не є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, тобто відсутність відомостей про смерть [PERSON] не може вважатися об`єктивною причиною, що перешкодила [PERSON] прийняти спадщину, який знав про місце проживання спадкодавця, а з дотриманням загальноприйнятих норм поведінки мав можливість поцікавитися життям та здоров`ям спадкодавця, а отже, знати про її смерть. Пленум Верховного Суду України у пункті 24\~постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування"\~судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У п. 2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Подібні висновки викладені Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховним Судом у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц (провадження № 61-1750св18); від 12 лютого 2018 року у справі № 712/656/15-ц (провадження № 61-2397св18), від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 13 грудня 2018 року у справі № 459/295/16-ц (провадження № 61-19401св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 12 квітня 2021 року у справі № 589/1863/13-ц (провадження № 61-15016св20), від 10 вересня 2021 року у справі № 179/2076/19 (провадження № 61-18871св20), від 23 грудня 2021 року у справі № 645/7452/19 (провадження № 61-18885св20), від 09 лютого 2022 року у справі № 709/769/19 (провадження № 61-13720св20) та ін., що свідчить про незмінну та усталену судову практику у подібних правовідносинах. Посилання позивача на поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Cov-2, як підставу для надання судом додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини, не є поважною причиною, оскільки [PERSON] , померла [INFO] . Тобто, з моменту смерті [PERSON] до запровадження карантину в Україні, минуло більше дев`яти місяців, що не могло бути перешкодою для звернення позивачем до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Крім того, сама по собі гостра респіраторна хвороба COVID-19, спричинена коронавірусом SARS-CoV-2, та встановлений з метою запобігання її поширенню\~постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211, від 20 травня 2020 року № 392, від 22 липня 2020 року № 641, від 09 грудня 2020 № 1236 карантин, який був запроваджений в Україні з 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року, без доведення обставин яким чином це вплинуло на спроможність спадкодавця реалізувати своє право на прийняття спадщини, не може бути визнано поважною причиною неподання позивачем заяви про прийняття спадщини у строк та в порядку, встановлені законом. Відповідно до вимог\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Відповідно до\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі Ілхан проти Туреччини від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Надані позивачем докази у своїй сукупності не свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. Допитані у судовому засіданні свідки також не підтвердили поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини на 4 роки. Отже, вищевказані докази не підтверджують поважних причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений частиною першою\~статті 1270 ЦК України\~строк. У зв`язку цим суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини та задоволення позову.\~

Outcome: dismissed