Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області, адреса: вул. Богдана Хмельницького, 7, с. Іркліїв, Золотоніський район, Черкаська область, код ЄДРПОУ 34177193 (далі відповідач) про продовження терміну для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті батька позивач здійснив поховання та як єдиний син забрав собі всі домашні речі. Представники Іркліївської сільської ради повідомили позивача, що таким чином він прийняв спадщину. Проте, коли позивач вирішив зареєструвати своє право власності на спадкове майно, йому було повідомлено, що з 01 січня 2004 року в дію вступив новий Цивільний кодекс України, а тому його дії спрямовані на управління спадковим майном спадкодавця не є способом прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, посилаючись на приписи цивільного законодавства, позивач просить суд надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 31 липня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 31 серпня 2023 року витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копію спадкової справи [PERSON] , померлого [INFO] , та витяг зі Спадкового реєстру після смерті останнього. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 20 вересня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. Суду повідомив, що позивач [PERSON] , будучи необізнаний із нормами законодавства, помилково вважав, що вступивши у володіння та управління спадковим майном батька [PERSON] , належним чином прийняв спадщину після смерті останнього. \~ \~ \~ \~У судове засідання представник відповідача Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області не з`явився, направив до суду клопотання, відповідно до якого розгляд справи просив проводити за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. \~ \~ \~ \~ [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 29 квітня 2005 року (а.с. 6). \~ \~ \~ \~Позивач являється сином померлому [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] (а.с. 7). \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки виконавчого комітету Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області № 580 від 30 червня 2023 року житловий будинок та земельна ділянка орієнтовною площею 0,23 га, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , числяться за [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 9). \~ \~ \~ \~Оскільки спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , до застосування підлягають норми діючого на той час ЦК України. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день його смерті, тобто [INFO] . Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до довідки виконавчого комітету Іркліївської сільської ради Золотоніського району Черкаської області № 541 від 20 червня 2023 року [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був зареєстрований та постійно проживав за адресою: [ADDRESS] , в господарстві був зареєстрований та проживав один (а.с. 8). Відповідно до листа Чорнобаївської державної нотаріальної контори № 187/01-16 від 16 вересня 2023 року, який надійшов у відповідь на запит суду, після померлого [PERSON] заяв про прийняття спадщини та відмови про прийняття спадщини в нотаріальну контору не поступало, свідоцтва про право на спадщину не видавалися (а.с. 34). Позивач звернувся до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] проте отримав відмову через відсутність заяви про прийняття спадщини та відсутність встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори Бабак Л.М. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30 червня 2023 року (а.с. 10). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до абз. 2 цього пункту суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацом 4 п. 24 цієї Постанови встановлено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Верховний Суд у постанові від 20 січня 2021 року у справі №752/11156/18-ц, зазначив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та поряду прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови, тощо. Так, єдиною підставою для надання додатково строку для подання заяви про прийняття спадщини стороною позивача зазначається юридична необізнаність з порядком прийняття спадщини, який діяв на момент відкриття спадщини, що на переконання суду не може слугувати поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частина 3 ст. 3 ЦПК України передбачає, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Частина 3 ст. 12 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з положеннями ч. ч. 1-4 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Частина 1 ст. 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а відповідно до ч.6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 89 ЦПК України). Так, на переконання суду, позивачем не надано, а судом не встановлено існування поважних причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити. На підставі викладеного вище,

Outcome: dismissed