Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-10 00:00:00

представник позивача звернувся до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь Солонківської ради Львівського району Львівської області шкоду завдану навколишньому середовищу незаконною вирубкою дерев, в сумі 66179, 36 грн.; стягнути з відповідача на користь Львівської обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 2684,00 грн. В обґрунтування\~позову покликається\~на те,\~що Пустомитівською\~окружною прокуратурою\~за наслідками\~опрацювання матеріалів\~ДП «Львівське\~лісове господарство»\~відносно [PERSON] \~встановлено підстави\~для вжиття\~заходів представницького\~характеру щодо\~стягнення суми\~шкоди,\~заподіяної незаокнною\~порубкою дерев\~в розмірі\~66\~179,\~36\~грн.\~Окрім того\~встановлено,\~що в\~кварталі №\~3\~Липниківського лісництва\~ДП «Львівський\~лісгосп» на\~території Солонківської\~сільської ради\~Львівського району\~Львівської області\~ [PERSON] \~здійснено самовільну\~рубку дерев\~загальним об`ємом\~6,\~59\~м.\~куб,\~чим спричинено\~збитки на\~суму 66\~179,\~36\~грн.,\~оскільки [PERSON] \~зрізав 9\~дерев (2\~вільхи,\~1\~клен,\~2\~липи,\~3\~черешні)\~та пошкодив\~9\~дерев до\~ступеня припинення\~росту (6\~вільхи,\~1\~граб,\~1\~черешня,\~1\~липа).\~За вказанимфактом\~лісничим Липниківського\~лісництва ДП\~«Львівський лісгосп»\~ [PERSON] \~01.02.2022\~року складено\~протокол про\~адміністративне правопорушення\~№000001\~та винесено\~постанову про\~накладення адміністративного\~стягнення №\~000001\~відносно [PERSON] \~за ст.65\~КУпАП у\~вигляді штрафу\~в сумі\~510\~грн.\~Відповідно до\~проведеного розрахунку\~лісничим Липниківського\~лісництва ДП\~«Львівський лісгосп»\~Дручок Б.Р.,\~на підставі\~постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 23.07.2008\~року №\~665\~«Про затвердження\~такс для\~обчислення розміру\~шкоди заподіяної\~лісу»,\~розмір шкоди\~завданої державі\~самовільною рубкою\~дерев становить\~66\~179,36\~грн.\~Діями [PERSON] \~державі та\~навколишньому природному\~середовищу завдано\~шкоди на\~суму 66\~179,36\~грн.\~Завдані державі\~збитки у\~розмірі 66\~179,36\~грн,\~в добровільному\~порядку [PERSON] \~не відшкодовано,\~що підтверджується\~інформацією,\~наданою Солонківською\~сільською радою\~від 19.10.2022\~№1773,\~на території\~якої розташоване\~вищевказане лісництво,\~у якому\~здійснено незаконну\~порубку дерев. Прокурор зазначає, що відповідно до\~ст.131-1 Конституції України\~на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно з\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області є уповноваженим органом на здійснення відповідних повноважень з метою захисту інтересів територіальної громади, а тому визначена позивачем у справі. Оскільки Солонківською сільською радою Львівського району Львівської області, на території якої було вчинено лісопорушення, не вжито жодних заходів, в тому числі представницького характеру, щодо захисту інтересів держави у даних спірних правовідносинах, а саме до\~відшкодування шкоди завданої самовільною рубкою дерев, зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених\~Конституцією України\~та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області. З цих підстав просить позовні вимоги задоволити. Ухвалою від 11.05.2023 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 30.05.2023 внесено виправлення в ухвалі судді Пустомитівського районного суду Львівської області від 11.05.2023 року у справі № 450/542/23 про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за позовом Пустомитівської окружної прокуратури, яка діє в інтересах держави в особі Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача ДП «Львівське лісове господарство» про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною вирубкою дерев в частині зазначення по змісту ухвали правильного позивача - Солонківська сільська рада Львівського району Львівської області, замість помилково зазначеного позивача - Сокільницьку сільську раду Львівського району Львівської області. 10.08.2023\~року підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив такий задоволити у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, будучи належним чином повідомленим про місце та час судового розгляду. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, однак подав на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, просить позов задоволити у повному обсязі. Проаналізувавши матеріали цивільної справи, з`ясувавши думку представника позивача, висловлену у судовому засіданні, докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до інформації ДП Львівське лісове господарство» № 51 від 01.02.2022 року, 01.02.2022 року працівниками лісової охорони ДП «Львівський лісгосп» було виявлено незаконну рубку дерев, та викрадення лісопродукції від них у кварталі № 3 Липниківського лісництва. Сума збитків становить 66\~179, 36 грн., об`єм лісопродукції 6, 59 кубічних метрів. Державною лісовою охороною Львівського лісгоспу було виявлено громадянина [PERSON] , який здійснив дане лісопорушення та визнав свою провину на місці скоєння порушення. За вказаним фактом лісничим Липниківського лісництва Дручок Богданом Романовичем 01.02.2022 року складено протокол про адміністративне правопорушення № 000001 відносно [PERSON] , [INFO] , за\~ст. 65 КУпАП\~- незаконна порубка, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка. Постановою лісничого Липниківського лісництва Дручок Богдана Романовича про накладення адміністративного стягнення № 000001 від 01.02.2022 року, [PERSON] , [INFO] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за\~ст. 65 КУпАП\~та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510 грн. Вказана постанова про накладення адміністративного стягнення не оскаржувалася та набрала чинності 10.02.2022 року. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України, вирок суду у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мала місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем вчинено адміністративне правопорушення - незаконну рубку дерев, що є беззаперечним доказом вчинення [PERSON] порушення вимог лісового законодавства. Як вбачається з розрахунку розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок порушення лісового господарства, заподіяної незаконною рубкою дерева породи вільха у кількості 2 шт., дерева породи клен у кількості 1 шт., дерева породи липа у кількості 3 шт., дерева породи черешня у кількості 3 шт., (додаток до протоколу № 1), проведеного відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», діями [PERSON] внаслідок незаконної рубки дерев державі та навколишньому природному середовищу завдано шкоди на суму 38\~923, 78 грн. Як вбачається з розрахунку розміру шкоди заподіяної лісу, внаслідок порушення лісового господарства, заподіяної пошкодженням дерев до ступеня припинення росту дерева породи вільха у кількості 5 шт., дерева породи граб у кількості 1 шт., дерева породи черешня у кількості 1 шт., дерева породи липа у кількості 1 шт., (додаток до протоколу № 1), проведеного відповідно до\~постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», діями [PERSON] внаслідок пошкодження дерев до ступеня припинення росту державі та навколишньому природному середовищу завдано шкоди на суму 27\~974, 22 грн. Таким чином, загальна сума збитків, заподіяна [PERSON] лісовому господарству становить 66\~179, 36 грн. Завдані державі збитки у розмірі 66\~179, 36 грн, в добровільному порядку [PERSON] не відшкодовано, що підтверджується інформацією, наданою Солонківською сільською радою від 19.10.2022 № 1773, на території якої розташований квартал № 3 Липниківського лісництва ДП «Львівське лісове господарство», у якому здійснено незаконну порубку дерев. Відповідно до\~ст.13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Зазначені положення також містяться в\~ст.324 ЦК України, в якій зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Відповідно до\~ст. 1 Лісового кодексу України\~ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Статтею 67 ЛК України\~передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів, як заготівля деревини. Окрім того, у\~ст. 69 ЛК України\~вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом, яким є лісорубний квиток або лісовий квиток. Відтак, наявні в матеріалах справи докази щодо притягнення відповідача до адміністративної відповідальності за\~ст. 65-1 КУпАП, свідчать про порушення ним вимог лісового законодавства. Відповідно до вимог ст. ст.\~105,\~107 Лісового кодексу України, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідач зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну ним лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визнаних законом України. Вирішуючи спірні правовідносини суд враховує також, приписи ч. ч. 4, 5 ст.\~68, ч. 1 ст.\~69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", відповідно до яких підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного (в тому числі лісового) законодавства у вигляді обов`язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки відповідають загальним положенням\~Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у\~статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкода завдана не з її вини. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, та вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини, як то, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, у деліктних правовідносинах саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини, якщо позивачем доведено завдання йому шкоди. Прокурором шляхом надання суду належних, допустимих і достовірних доказів у їх сукупності, доведено факт незаконної порубки відповідачем, внаслідок чого було спричинено шкоду. Так само доведено і розмір цієї шкоди. Натомість відповідач своєї вини у заподіянні шкоди не спростував і будь-яких доказів на противагу доказам прокурора не надав, в судові засідання не з`являвся, явки свого уповноваженого представника не забезпечив, відзиву чи заперечення на позовну заяву не подав. З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що оскільки неправомірними діями відповідача спричинено шкоду навколишньому природному середовищу і між цими діями і шкодою є причинний зв`язок, що простежується із сукупності досліджених судом доказів, а тому позов підлягає до задоволення. У відповідності до п.7 ч.3\~ст. 29 Бюджетного кодексу України, джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України, в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. (п.4 ч.1\~ст.69-1 Бюджетного кодексу України) Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Так, відповідно до наказу Міністерства фінансів України віл 14.01.2011 №11 «Про бюджетну класифікацію» затверджена\~класифікація доходів бюджету, зокрема, код\~класифікації доходів бюджету\~для грошових стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності\~\~- 24062100. Таким чином, грошові стягнення за шкоду, заподіяну вчиненими на території ДП «Львівське лісове господарства» порушеннями вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у повному обсязі на розподільчий казначейський рахунок місцевого бюджету Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області - одержувач: ГУК Львів/Солонківська тг/21081100, ЄДРПОУ: 38008294 Відповідно до\~ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування»\~одним із повноважень виконавчого органу сільської, міської ради у галузі охорони навколишнього природного середовища є здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Враховуючи викладене, вищеописаними винними діями [PERSON] завдано шкоду інтересам держави в особі Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області у вигляді ненадходження коштів до зведеного бюджету України на загальну суму 66\~179, 36 грн., а тому остання уповноважена представляти інтереси держави у даних спірних правовідносинах в якості Позивача. Відповідно до вимог\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. При цьому, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. При цьому, як встановлено з матеріалів справи, прокуратурою на адресу Солонківської сільської ради неодноразово скеровувались запити в порядку\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», в яких зазначалося про незаконну порубку дерев [PERSON] (запит Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області № 14.55/04-16-5406 вих-22 від 22.09.2022 року; запит Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області № 14.55/04-16-7229 вих-22 від 06.12.2022 року. Як вбачається з відповідей Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області № 1773 від 19.10.2023 року та № 02-14-86 від 17.01.2023 року, сільською радою, на території якої було вчинено лісопорушення, не вжито жодних заходів, в тому числі представницького характеру, щодо захисту інтересів держави у даних спірних правовідносинах, а саме до\~відшкодування шкоди завданої самовільною рубкою дерев, позивач не звернувся до суду із позовом про стягнення завданих [PERSON] збитків, що свідчить про неналежне здійснення відповідним органом повноважень, спрямованих на захист державних інтересів. Вказане свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноваженого суб`єкта владних повноважень щодо нездійснення захисту інтересів держави. Враховуючи, що вказані інтереси сільської ради залишаються не захищеними, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області у спірних правовідносинах, а відповідна позовна заява Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області є єдиним ефективним засобом захисту цих інтересів, оскільки лише прокуратура є тим суб`єктом, що має процесуальну можливість звернутися до суду з позовом про стягнення з винної особи збитків, заподіяних злочином. Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених\~Конституцією України\~та законами України повноважень шляхом пред`явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу Солонківської сільської ради Львівського району Львівської області. Так, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. У даному випадку інтерес держави полягає у стягненні шкоди та нанесених збитків, оскільки Солонківською сільською радою Львівського району Львівської області не вжито заходів щодо стягнення таких. За таких умов представництво прокурором інтересів держави у суді шляхом звернення із цим позовом є спрямованим на захист саме державних інтересів, а не інтересів окремого підприємств, а тому сумісним з поняттям «інтереси держави». Згідно\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ним Кодексом. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у спразі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь Львівської обласної прокуратури слід стягнути 2\~684, 00 грн. судового збору.

Outcome: approved