Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-23 00:00:00

03.08.2023 представник позивача звернувся до суду з зазначеним позовом та просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Договором на відкриття поточного рахунку на обслуговування платіжної картки від 06.02.2019 року, зі змінами, в розмірі 64176,61 грн. та судові витрати. Свої вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що 06.02.2019 відповідачем підписано з АТ КБ «Глобус» договір про відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору, з встановленням ліміту дозволеного овердрафту та їх обслуговування та отримала кредит в сумі 41000,00 грн, зі сплатою 46,8 % річних за користування кредитом, на 48 місяців, строк дії ліміту з 06.02.2019 по 04.02.2023. Відповідач свої зобов`язання належним чином не виконав. Станом на 01.06.2023 має заборгованість в розмірі 64176,61 грн, яка складається із: заборгованості по кредиту 39569,36 грн та 24607,25 грн прострочена заборгованість по процентам. У зв`язку з чим, просить стягнути з відповідача на його користь вказаний розмір заборгованості, а також понесені судові витрати. Ухвалою суду від 11.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін, слухання справи призначено на 10:15 07.09.2023, встановлено строк для подання відзиву. Протокольною ухвалою суду від 07.09.2023 слухання справи відкладено на 10:30 24.10.2023. Станом на 24.10.2023 клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін до суду не надходило. Відповідач у судове засідання не з`явився, відзив на позовну заяву не надав, клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи вимоги ст.280-283 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу у відсутність відповідача, у порядку заочного провадження. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову виходячи з наступного. З матеріалів справи вбачається, що 05.02.2019 відповідачка підписала заяву анкету №26/11 про приєднання до договору на відкриття та обслуговування поточного рахунку платіжної кратки АТ «КБ «Глобус», за умовами якого останньому був наданий кредит в формі Дозволеного овердрафту в національній валюті за програмою кредитування «Запасочка». У заяві просила надати кредит в сумі 41000 грн строком на 12 місяців, із сплатою 42,00 % річних - фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних), процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) 0,000001%, проценти за користування недозволеним простроченим овердрафтом 50% (а.с.9). Згідно розрахунку заборгованості за договором відповідач станом на 01.06.2023 має заборгованість в розмірі 64176,61 грн., яка складається із: заборгованості по кредиту 39569,36 грн., 24607,25 грн заборгованість за процентами (5885,32 грн заборгованість за нарахованими процентами + 18721,93 грн прострочена заборгованість по процентам) (а.с. 21-24). Згідно ч.1,2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст. 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «КБ «Глобус»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідач своїм правом на подання до суду відзиву не скористався, доказів на спростування отримання кредиту відповідачем не надано, тоді як позивачем до матеріалів справи додано достатньо доказів щодо виконання своїх зобов`язань за укладеним договором. Враховуючи, що відповідач своїх зобов`язань щодо повернення кредитних коштів не виконав, їх отримання не оспорював, суд дійшов висновку що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню прострочена заборгованість по кредиту у розмірі 39569, 36 грн. Щодо вимог про стягнення простроченої заборгованості по процентам суд зазначає наступне. За змістом ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім заборгованості по кредиту (сума, яку фактично отримала у борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема, прострочену заборгованість по процентам. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги в цій частині, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором посилався на Публічну пропозицію АТ «КБ «Глобус» на укладення Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус», та договір, які міститься на сайті Банку, як невід`ємні частини спірного договору. Матеріали справи не містять підтверджень, що саме цей договір та публічну пропозицію розумів відповідач та ознайомився і погодився з нею, підписуючи заяву-анкету про приєднання до договору надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та, зокрема, саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. Відповідно до п. 6.1.2 Договору пропозиції Банку щодо зміни умов Договору та/або Тарифів доводяться до відома Клієнта шляхом розміщення (оголошення пропозиції щодо зміни умов Договору на дошках (дошці) об`яв головного офісу Банку та його відділень, що розміщуються в загальнодоступних для Клієнтів місцях, а саме - операційній залі Банку та його відділень та/або в мережі Інтернет на сайті Банку (а.с.5-7). Суд, при дослідженні обставин справи, не застосовує до спірних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки договір міг неодноразово змінюватися, Публічна пропозиція не містить дати, тобто неможливо встановити, у який період вона була чинна. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови та правила надання банківських послуг, відсутність домовленості сторін про порядок нарахування та розмір відсотків за користування кредитними коштами, а також штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані Банком Договір та Публічна пропозиція на укладення Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус», не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджує вказаних обставин. Зі змісту Заяви-анкети №26/11 (а.с.9) вбачається, що обумовлений у ній розмір фіксованої процентної ставки становить 42% у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування. Разом з тим, як вбачається зі змісту позовної заяви та виписки за рахунком позивачці нараховувались відсотки за користування кредитом на рівні 46,8% річних. Всупереч вимог ст. 12 ЦПК України позивачем не надано доказів коли і на підставі чого розмір відсоткової ставки був змінений, чи був ознайомлений відповідач з такими змінами. Згідно з частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Надана позивачем Публічна пропозиція на укладення Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки АТ «КБ «Глобус» та примірник договору, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовими кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Враховуючи викладене, підстави для задоволення позовних вимог у частині стягнення з відповідача нарахованих відсотків не підлягають задоволенню. На підставі\~ст.141\~ЦПК України\~у зв`язку\~із частковим\~задоволенням позовних\~вимог з\~відповідача на\~користь позивача\~підлягають стягненню\~судовий збір\~у розмірі\~1654,87\~грн. (39569,36х2684:64176,61). При зверненні з позовом у позовній заяві АТ КБ «Глобус» було зазначено про наявність судових витрат у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в сумі 6000,00 грн. Статтею 137 ЦПК України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до акту №26/11 прийому передачі послуг за Договором № 051222 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 05.12.2022 вартість послуг адвоката (збір та аналіз доказів і документів для подання позовної заяви про стягнення заборгованості за кредитним договором, складення позовної заяви в справі про стягнення заборгованості за кредитним договором, подання до суду позовної заяви 4 год.) складає 6000 грн. 00 коп. Також надана платіжна інструкція № 3537 від 28.07.2023 про прийняття від АТ «КБ «Глобус» коштів на суму 6000 грн. 00 коп. (а.с.29,30). Заява про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, який підлягає розподілу, відповідачем не подана. При розподілі витрат на професійну правничу допомогу суд виходить з того, що такі витрати підтверджені належними доказами та клопотання про їх зменшення не подано іншою стороною. Тому відсутні передбачені ст. 137 ЦПК України\~підстави для зменшення витрат на професійну правничу допомогу. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати на професійну правничу допомогу пропорційно до задоволених вимог, що становить 3699,42 грн. (6000*39569,36/64176,61)

Outcome: partial