Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-22 00:00:00

07 червня 2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова О.Є., в якому просить визначити їй додатковий строк, тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Харкові. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалася, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після смерті батька відкрилася спадщина, яка складається з ізольованої квартири [ADDRESS] . Зазначила, що [PERSON] за життя залишив заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., зареєстрованим в реєстрі за №8202, згідно з яким, зробив розпорядження на випадок його смерті, належну йому на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] , заповів дочці [PERSON] . Маючи намір прийняти спадщину, 19.12.2022 вона звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. із заявою про прийняття спадщини, проте постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. їй, [PERSON] , було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] , оскільки нею у встановлений вимогами законодавством строк не було подано заяву про прийняття спадщини. Зазначає, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позаяк у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ на територію України 24 лютого 2022 року та через постійні масовані обстріли м. Харкова, вона була вимушена покинути місто Харків та евакуюватися за межі території України, а тому об`єктивної змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини вона не мала. Поряд з цим позивачка посилалася, що з новин їй стало відомо про те, що нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164, якими визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, а тому позивач сподівалася, що вона встигне у строк подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Проте через те, що обстріли міста Харкова не припинялися, вона відкладала свій приїзд в Україну. З огляду на викладене, просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк на подання такої заяви тривалістю у один місяць з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Відповідач Харківська міська рада процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася, будь-яких заяв або клопотань від відповідача на адресу суду не надходило. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова О.Є. надала суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12 червня 2023 року позовну заяву [PERSON] було залишено без руху, позивачці установлювався строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня вручення копії ухвали. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26 червня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17 серпня 2023 року за клопотанням позивача витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Янової О.Є. інформацію: чи відкривалася спадкова справа щодо майна померлого [PERSON] , [INFO] , який померлого [INFO] та, вразі її наявності, витребувано засвідчену копію такої спадкової справи; витребувано інформацію, чи звертався хтось із заявою про прийняття чи відмову від спадщини, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та чи залишив він заповіт на випадок своєї смерті. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11 вересня 2023 року підготовче провадження по справі закрито, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи. 28 серпня 2023 року на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 17 серпня 2023 року про витребування доказів від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. до суду надійшли витребувані судом докази. Позивач [PERSON] та представник позивача адвокат Герасименя О.Ю. у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, від представника позивача до суду надійшла заява про можливість розгляду справи за відсутності позивача та його представника, в поданій заяві представник позивача зазначив, що позовні вимог підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце підготовчого засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. 29 червня 2023 року повноважним представником Харківської міської ради отримано ухвалу суду про відкриття провадження у справі та позовну заяву з доданими документами, судові повістки, які направлялися на адресу відповідача були отримані повноважним представником відповідача, про що в матеріалах справи містяться рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Про причини неявки представник відповідача суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не направив, процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова О.Є. надала суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності. За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Беручи до уваги, що всі учасники справи належним чином та своєчасно сповіщені про дату, час і місце розгляду справи, враховуючи подану позивачем в особі представника позивача заяву про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності позивача, представника позивача, представника відповідача Харківської міської ради та третьої особи. Ураховуючи, що в судове засідання не з`явилися всі учасники справи, у відповідності до ч. 2\~ст.\~247\~ЦПК\~України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши надані суду докази у їх сукупності, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Як установлено судом, [INFO] помер [PERSON] , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 08 січня 2022 року, про що 08 січня 2022 року складено актовий запис № 468 (а.с. 14). Зі змісту свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 17 травня 1972 року Палацом новонароджених, убачається, що [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої записані: батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с. 8). Згідно з копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , повторно виданого 16.10.1996, 09 грудня 1995 року Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану зареєстровано шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №2338, після державної реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 8). Виходячи з наведеного, знаходить своє підтвердження обставина того, що [PERSON] , позивач у справі, є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] . Згідно з копією Договору купівлі-продажу квартири АВО №447833 від 25 листопада 2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., [PERSON] купив однокімнатну ізольовану квартиру [ADDRESS] , житловою площею 18,1 кв.м., загальною площею 37,2 кв.м. Зазначена квартира зареєстрована в «Харківському міському бюро технічної інвентаризації» на праві приватної власності за [PERSON] , про що зроблено запис в реєстрову книгу за реєстровим № 59721 від 30 листопада 2000 року (а.с. 16). Згідно із заповітом, складеним [PERSON] та посвідченим 25 листопада 2000 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., зареєстрованим в реєстрі за № 8202, [PERSON] на випадок своєї смерті зробив розпорядження, яким належну йому на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] , заповів дочці [PERSON] (а.с. 15). При зверненні позивачки [PERSON] до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Янової О.Є. з питання прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , який на день смерті був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є. від 20.12.2022 № 228/02-31 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька [PERSON] , у зв`язку з пропуском встановленого вимогами законодавства України строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.18-19). Як убачається з матеріалів спадкової справи №70/2022 щодо померлого [INFO] [PERSON] , відкритої 19 грудня 2022 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є., індекс справи 02-14, із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] зверталася лише [PERSON] , від інших осіб заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріуса не надходило. Згідно з Інформаційною довідкою із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №70955483, виданою 19.12.2022 приватним нотаріусом Яновою О.Є., заповіт [PERSON] , посвідчений 25.11.2000 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., бланк АВО 447834, номер у Спадковому реєстрі: 1459928, є чинним (а.с. 58). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою. Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року). Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України введено воєнний стан з 05 години 30 хвилини 24.02.2022 строком на 30 днів. Воєнний стан в Україні ще не скасований. Оскільки позивачка [PERSON] , згідно з довідкою 07317305 від 21.06.2022, 08 березня 2022 року виїхала до Федеративної Республіки Німеччини та їй було надано дозвіл на проживання до 04 березня 2024 року (а.с. 28-31), суд вважає поважними наведені позивачкою причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили [PERSON] як спадкоємиці за заповітом, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачці у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у її право на отримання у власність спадкового майна. При цьому суд зазначає, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Ураховуючи, що після смерті [PERSON] позивачка є спадкоємицею за заповітом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталися, позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в неї об`єктивні обставини, а територіальна громада не зверталася до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому причини, через які позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними. На переконання суду, місячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у позовній заяві позивачка [PERSON] , буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved