Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-23 00:00:00

[PERSON] звернувся до Малиновського районного суду м. Одеси із позовом до [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просив визначити додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позов обґрунтований наступними обставинами. [INFO] померла\~мати позивача\~ [PERSON] .\~Позивач зазначає,\~що є\~спадкоємцем першої\~черги.\~Окрім нього\~спадкоємцями за\~законом першої\~черги є\~його брати: [PERSON] та [PERSON] . Позивачу стало відомо, що від імені померлої [PERSON] було складено заповіт, який було посвідчено приватним нотаріусом Львівського нотаріального округу Демською О.В., проте, на кого він складений та на який обсяг майна не відомо. [PERSON] зазначає, що його матері належало 9/50 часток в будинку [ADDRESS] , що становить частку житлового будинку, який належить йому на підставі договору дарування. Вказує, що об`єм іншого спадкового майна йому не відомий. Раніше матері належав будинок у сільській місцевості у [ADDRESS] . Мати позивача була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , у належному їм будинку, тому останній вважає себе таким, що прийняв спадщину, оскільки був зареєстрований спільно з матір`ю. Обґрунтовуючи причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] зазначив, що за декілька днів до смерті матері, під час виконання робіт з встановлення електромережі, отримав черепно-мозкову травму, про що 05 січня 2021 року було встановлено діагноз: Дисциркуляторна енцефалопатія II ст, вестибулоактатичний синдром. Таким чином, у зв`язку з проходженням тривалого лікування, яке тривало до листопада 2021 року, ним було пропущено строк на звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Окрім того, з жовтня по грудень 2021 року позивач хворів та проходив лікування на захворювання короновірусною хворобою (COVID-19) та знаходився на карантині. Також перешкодою для належного прийняття спадщини було те, що його мати померла в м. Глиняни Золочівського району Львівської області, а він перебував у м. Одесі, та не мав можливості виїхати до місця відкриття спадщини. Крім того, як з`ясувалось пізніше, позивач не міг подати заяву про прийняття спадщини ні особисто, ні через пошту, у зв`язку з втратою паспорту. При зверненні до приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Демської О.В., позивачу було рекомендовано звернутися до суду, оскільки заява про відкриття спадщини подана не у строк, встановлений ст. 1270 ЦК України. 06\~червня 2023\~року [PERSON] \~звернувся до\~суду із\~зустрічним позовом\~до [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини, в якому просив визначити додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Обґрунтовуючи зустрічний позов [PERSON] зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] , він та [PERSON] , [PERSON] є спадкоємцями першої черги. Вказує, що матір`ю було складено заповіт, який було посвідчено приватним нотаріусом Львівського нотаріального округу Демською О.В., проте, на кого він складений та на який обсяг майна не відомо, особа на яку було оформлено заповіт із заявою про відкриття спадщини не зверталася. Вважає, що строк на звернення з заявою про прийняття спадщини ним був пропущений з поважних причин, оскільки не міг виїхати до відповідного нотаріуса для подачі заяви про відкриття спадщини. Вказав, що є пенсіонером та у нього на утриманні перебуває донька інвалід з дитинства (порушення опорно-рухового апарату), яка проживає спільно з ним та потребує постійного догляду. У відкрите судове засідання сторони та їх представники не з`явились. [PERSON] подав до суду заяву, в якій первісний позов підтримав, просив його задовольнити. Зустрічний позов визнав. Просив судове засідання провести у його відсутність. [PERSON] подав до суду заяву, в якій зустрічний позов підтримав, просив його задовольнити. Первісний позов визнав. Просив судове засідання провести у його відсутність. [PERSON] про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки не повідомив, заяви про розгляд справи у його відсутність та відзив на позовну та зустрічну позовну заяви не подавав. Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовна та зустрічна позовна заяви підлягають задоволенню з наступних підстав. Правовідносини між сторонами виникли внаслідок виникнення права на спадкування, та регулюються книгою шостою Цивільного кодексу України. Судом встановлено,\~що [PERSON] \~та [PERSON] є синами [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії ДИЗ [NUMBER] , яке видано 23 червня 1992 року (а.с. 9) та свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , яке видано 05 березня 1974 року (а.с. 70). Встановлено, що відповідач [PERSON] є рідним братом [PERSON] [PERSON] та сином [PERSON] . Відповідно до\~домової книги\~буд.\~ [ADDRESS] ,\~за вказаною\~адресою зареєстровані,\~в тому\~числі: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 13-16). Встановлено, що [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видано повторно 12 серпня 2022 року (а.с. 8). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно. Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №70287855 від 11 жовтня 2022 року вбачається, що [PERSON] було складено заповіт, який посвідчено приватним нотаріусом Львівського нотаріального округу Демською О.В. 28 лютого 2019 року. Відомості про спадкоємців та обсяг спадкового майна відсутні (а.с. 10). З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] звертався до приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Демської О.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Листом приватного нотаріуса Львівського нотаріального округу Демською О.В. від 09 вересня 2022 року позивачу було роз`яснено про пропуск строку для прийняття спадщини після смерті матері та право на звернення до суду з питання встановлення додаткового стоку для прийняття спадщини (а.с. 26). Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд вважає, що вони регулюються Книгою VI ЦК України яка містить положення про спадкування. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (ст. 1270 Цивільного кодексу України). Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи позов в частині пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини [PERSON] посилається на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері був пропущений з поважних причин. За декілька днів до смерті матері, під час виконання робіт з встановлення електромережі, позивач отримав черепно-мозкову травму, діагноз: Дисциркуляторна енцефалопатія II ст, вестибулоактатичний синдром. Лікування тривало до листопада 2021 року. Окрім того, з жовтня по грудень 2021 року позивач хворів та проходив лікування на захворювання короновірусною хворобою (COVID-19) та знаходився на карантині. Також перешкодою для належного прийняття спадщини слугувала страта позивачем паспорту. Обґрунтовуючи зустрічний позов в частині пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини [PERSON] посилається на те, що є пенсіонером та у нього на утриманні перебуває донька інвалід з дитинства (порушення опорно-рухового апарату), яка проживає спільно з ним та потребує постійного догляду, тому останній не міг виїхати до відповідного нотаріуса для подачі заяви про відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1278 ЦПК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~1241\~ЦПК України\~малолітні,\~неповнолітні,\~повнолітні непрацездатні\~діти спадкодавця,\~непрацездатна вдова\~(вдівець)\~та непрацездатні\~батьки спадкують,\~незалежно від\~змісту заповіту,\~половину частки,\~яка належала\~б кожному\~з них\~у разі\~спадкування за\~законом (обов`язкова\~частка). Розмір обов`язкової частки у спадщині може бути зменшений судом з урахуванням відносин між цими спадкоємцями та спадкодавцем, а також інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За положенням ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Суд погоджується з доводами [PERSON] щодо поважності пропуску ним строку звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, так як вони знайшли своє підтвердження наявними матеріалами справи. При таких обставинах, та враховуючи визнання [PERSON] первісного позову, суд вважає позовні вимоги [PERSON] законними, обґрунтованими, такими, що підтверджуються належними та допустимими доказами, а тому їх необхідно задовольнити. Що стосується\~зустрічних позовних\~вимог [PERSON] ,\~то суд\~вважає їх\~законними та\~обґрунтованими,\~а доводи\~щодо поважності\~пропуску ним\~строку звернення\~із заявою\~про прийняття\~спадщини після\~смерті матері\~знайшли своє\~підтвердження наявними\~матеріалами справи.\~За таких\~обставин,\~та враховуючи\~визнання [PERSON] зустрічного позову, суд вважає, що зустрічний позов [PERSON] необхідно задовольнити. На підставі викладеного,

Outcome: approved