Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-17 00:00:00

25 квітня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області, за підписом представника позивача - адвоката Кравця Д.М., надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач є сином [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON] ). 8 серпня 2003 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, у період якого, ними набуто право власності на майно, а саме на: земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер земельної ділянки 3221887500:05:007:0001, яка розташована в Київській області, Вишгородський район, Синяківськ сільська рада, СТ «Звездочка», цільове призначення земельної ділянки для ведення садівництва, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку від 27.12.2011; транспортний засіб «Ореl Zafira 1.6», реєстраційний номер [NUMBER] , 2013 року випуску, номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , сірого кольору, що підтверджується Свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] від 28.01.2014. Також на ім`я [PERSON] було відкрито банківський рахунок в Головному управлінні по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», що підтверджується Заявою про приєднання № 1207277/230916. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 13.01.2022. Останнім зареєстрованим місцем проживання (місце відкриття спадщини) [PERSON] було [ADDRESS] , що вбачається із копії його паспорта. Наскільки відомо позивачу, то спадкоємцями після смерті [PERSON] є: дружина [PERSON] (мати позивача), сини [PERSON] , [PERSON] (відповідачі). [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка не встигла прийняти спадщину після смерті [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 13.01.2022. Останнім зареєстрованим місцем проживання (місце відкриття спадщини) [PERSON] було [ADDRESS] , що вбачається з копії її паспорта. Спадкоємцями після смерті [PERSON] є: син [PERSON] та двоюрідний брат [PERSON] . Позивач - [PERSON] є власником квартири за адресою [ADDRESS] , де були зареєстровані та проживали [PERSON] та [PERSON] , згідно договору дарування квартири від 10.07.2013. Спадкові справи після смерті [PERSON] щодо його майна та після смерті [PERSON] не заводилася. Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини як після смерті [PERSON] так і після смерті [PERSON] з поважних причин, а саме, у зв`язку із повномасштабним вторгненням до України та початком війни 24.02.2022 нотаріуси не здійснювали діяльність щодо заведення спадкових справ на територіях де велися активні бойові дії (зокрема в м. Києві та Київській області) (Постанова КМ України № 164 від 28.02.2022). За період з лютого 2022 року та по квітень 2022 року включно у позивача були об`єктивні перешкоди (війна, зупинення роботи нотаріусів) для звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Крім цього у позові зазначено, що на початку травня 2022 року позивач дізнався про тяжку онкологічну хворобу дружини - [PERSON] , з якою перебуває у шлюбі з 1998 року. Довідавшись про хворобу дружини, вони перенесли сильне душевне та моральне потрясіння, у них був пригнічений стан, також через події, пов`язані із смертю вітчима та матері позивача. Усі дії було спрямовано на лікування дружити та позивач постійно протягом всього період з травня 2022 року та по даний час знаходився та знаходиться поруч з дружиною, завозив її та забирав з лікарні, забезпечував всім необхідним, доглядав за дружиною, підтримував її, купував ліки, про що, до позовної заяви додано медичні документи. Позивач вважає, що зважаючи на викладені обставини, він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому просить суд визнати вказані причини поважними, взяти до уваги дуже складну ситуацію, яка склалася в житті позивача (смерть вітчима, смерть матері, тяжка хвороба дружини), його постійне переживання та стрес, пов`язаний із вказаними обставинами, та встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , терміном 3 (три) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили. Після виконання судом вимог частин шостої та восьмої статті 187 ЦПК України, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 5 червня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 5 липня 2023 року о 12:00. У підготовче засідання з`явився представник позивача - адвокат Кравець Д.М. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомлений про день, час та місце судового засідання, не з`явився. Докази належного повідомлення про розгляд справи відповідачів [PERSON] та [PERSON] , у матеріалах справи відсутні. Вирішуючи питання про можливість проведення підготовчого засідання у відсутності відповідачів, представник позивача заявив клопотання про витребування доказів, яке можна вирішити без відповідачів та в подальшому відкласти підготовче засідання. За клопотанням представника позивача, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 5 липня 2023 року, витребувано у Сьомої Київської державної нотаріальної контори інформацію щодо того, чи були заведені спадкові справи після смерті [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку із відсутністю доказів належного повідомлення відповідачів [PERSON] та [PERSON] про розгляд справи, витребуванням доказів, підготовче засідання було відкладено на 10:00 4 вересня 2023 року. 25 липня та 01 серпня 2023 року до суду, засобами поштового зв`язку, від відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] надійшли заяви про визнання позову, відсутність у них заперечень проти його задоволення та визнання [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини. 4 вересня 2023 року від представника позивача надійшла заява про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із відсутністю відповіді від нотаріальної контори та з проханням видати йому копію ухвали суду про витребування доказів для передання її до нотаріальної контори та можливості отримати ним особисто витребувану інформацію. У судове засідання учасники провадження не з`явилися. Враховуючи, що ухвалу суду від 5 липня 2023 року про витребування у Сьомої Київської державної нотаріальної контори інформацію не виконано та відсутні докази отримання нотаріальною конторою вказаного судового рішення, з урахуванням клопотання представника позивача, підготовче засідання було відкладено на 15:30 18 жовтня 2023 року. 5 вересня 2023 року до суду, засобами поштового зв`язку, на виконання вимог ухвали суду від 5 липня 2023 року, від Сьомої Київської державної нотаріальної контори надійшла відповідь від 22 серпня 2023 року, з якої убачається, що спадкова справи до майна померлого [INFO] [PERSON] та померлої [INFO] [PERSON] не заводилася. 14 вересня 2023 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи отриманого ним, на виконання ухвали суду від 5 липня 2023 року, листа від Сьомої Київської державної нотаріальної контори, який містить відповідь, аналогічну зазначеній у листі від 22 серпня 2023 року. У призначене підготовче судове засідання учасники провадження не з`явились, при цьому до суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні, у зв`язку із визнанням відповідачами позову. Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності учасників провадження, суд враховує заяву представника позивача та заяви відповідачів про визнання ними позовних вимог. Оскільки учасники провадження у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому засіданні в правовідносинах, що виникли між сторонами. Відповідно до абз. 6 пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення в цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Оскільки відповідачі позов визнали, а визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у суду наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні. Перешкод для здійснення розгляду справи у підготовчому засіданні та вирішення справи і ухвалення судового рішення за наявними матеріалами, судом не встановлено. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 12 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин у їх сукупності, судом встановлено що позивач - [PERSON] є сином [PERSON] (а.с. 18). 08 серпня 2003 року мати позивача - [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила, у зв`язку з цим, своє прізвище на « [PERSON] » (а.с. 8) Як убачається із Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯМ №426555 від 27 грудня 2011 року, [PERSON] , на підставі розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації №565 від 28.10.2003, є власником земельної ділянки з кадастровим номером 3221887500:05:007:0001, для ведення садівництва, площею 0,1000 га, яка розташована у СТ «Звездочка» Синякіської сільської ради Вишгородського району Київської області (а.с. 9). Згідно свідоцтва [NUMBER] про реєстрацію транспортного засобу, з 28 січня 2014 року [PERSON] є власником автомобіля «Ореl Zafira 1.6», реєстраційний номер [NUMBER] , 2013 року випуску, номер шасі (кузова, рами) [NUMBER] , сірого кольору (а.с. 10). Згідно заяви про приєднання №1207277/230916, на ім`я [PERSON] було відкрито банківський рахунок в Головному управлінні по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» (а.с. 11). 25 грудня 2021 року [PERSON] видав довіреність на ім`я [PERSON] на право представляти його інтереси (а.с.12). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 13 січня 2022 року, актовий запис №998 (а.с. 13). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 13 січня 2022 року, актовий запис №73 (а.с. 16). Як убачається із матеріалів наданих позивачем, зокрема копій паспортів [PERSON] та [PERSON] , їх зареєстроване місцем проживання з 2003 року було за адресою: [ADDRESS] (а.с. 14, 17). Згідно нотаріально посвідченого Договору дарування квартири від 10 липня 2013 року [PERSON] подарувала [PERSON] квартиру [ADDRESS] , та позивач є її власником (19, 20). Як убачається із інформації наданої 22 серпня та 13 вересня 2023 року Сьомою київською державною нотаріальною конторою на виконання ухвали суду від 5 липня 2023 року, спадкова справи до майна померлого [INFO] [PERSON] та померлої [INFO] [PERSON] не заводилася (а.с. 93, 98). Таким чином, судом не встановлено наявність інших спадкоємців після смерті [PERSON] та [PERSON] , які б зверталися нотаріуса та видавалися свідоцтва про право на спадщину до майна померлих. Так, позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після вітчима - [PERSON] та матері - [PERSON] , яка не встигла прийняти спадщину після смерті чоловіка, оскільки померла. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Відповідно до частини першої та другої статті 1220, частини першої статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно із частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Відповідно до статті 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців. Так, як встановлено судом [PERSON] (мати позивача) померла [INFO] та не встигла прийняти спадщину після смерті [INFO] її чоловіка - [PERSON] , при цьому, за життя вказаними особами не складено заповіту. Даючи оцінку спірним правовідносинам щодо пропущеного позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини судом встановлено, що місце проживання позивача (спадкоємця) не було зареєстроване за однією адресою із спадкодавцем. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Так, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30 травня 2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначає про наявність поважних причин пропуску строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, посилаючись на початок 24 лютого 2022 року повномасштабного вторгнення до України, початок війни та з урахуванням Постанови КМ України № 164 від 28.02.2022, у період з лютого по квітень 2022 року нотаріуси не здійснювали діяльність щодо заведення спадкових справ на територіях де велися активні бойові дії, зокрема в м. Києві та Київській області, а також про виявлення у травня 2022 року у його дружини онкологічного захворювання, у зв`язку з чим з був зайнятий опікою дружини та її лікуванням. Так, загальновідомим є факт, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та триває нині. При цьому, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», у редакції, чинній станом на 28 квітня 2022 року установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, а відповідно до редакції вказаного пункту Постанови станом на 29 червня 2023 року - установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, з урахуванням веденого в Україні воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Також, на підтвердження виявлення 5 травня 2022 року захворювання у дружини позивача - [PERSON] та подальшого її тривалого лікування, у матеріалах справи містяться медичні документи, які підтверджують доводи позивача (а.с. 21-41). Наведені позивачем причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України та тяжкою хворобою його дружини. Враховуючи, що законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. Відповідно до частин третьої статті 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані докази у їх сукупності, встановивши, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з об`єктивних та непереборних обставин для нього, враховуючи, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, а також враховуючи той факт, що у відповідачів відсутні заперечення щодо заявлених позивачем позовних вимог, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви та позивачу необхідно визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 3 (три) місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили.

Outcome: approved