Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-10 00:00:00

позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про скасування арешту на квартиру [ADDRESS] , накладеного на підставі повідомлення Личаківського народного суду міста Львова, без номеру, зареєстрованого Першою Львівською нотаріальною конторою 10.05.1994 року № 983. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що вона проживає та зареєстрована у квартирі [ADDRESS] . [INFO] померла її мати [PERSON] , яка проживала з нею за вищевказаною адресою. Позивач є спадкоємицею майна її матері [PERSON] . Спадкодавцеві належала на праві приватної власності вищезазначена квартира на підставі Договору купівлі-продажу від 28.02.1995 року. 23.03.2023 року була відкрита спадкова справа, де спадкодавцем є [PERSON] . Однак, [PERSON] не може реалізувати свої спадкові права у зв`язку з тим, що після відкриття спадщини їй стало відомо про наявність арешту, який зареєстрований Першою Львівською нотаріальною конторою 10.05.1994 року на квартиру [ADDRESS] , у зв`язку із розглядом Личаківським районним судом м.Львова цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання шлюбу недійсним. Очевидно, що по цій судовій справі було прийнято рішення, однак, питання про скасування заходів забезпечення позову не вирішено. А тому, просить позов задовольнити та скасувати арешт на квартиру [ADDRESS] , накладеного на підставі повідомлення Личаківського народного суду міста Львова, без номеру, зареєстрованого Першою Львівською нотаріальною конторою 10.05.1994 року за № 983. Позовна заява поступила до суду 01.09.2023 року. Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 13.09.2023 року, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) осіб. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, належним чином були повідомлені про час і місце розгляду справи. Разом з тим, 11.10.2023 року, представник позивача - адвокат Федчишин А.Є. подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю, просить суд позов задовольнити. Представник відповідача - Першої Львівської\~державної нотаріальної\~контори Львівської\~області в судове засідання не з`явився без поважних причин, належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив. Разом з тим, в.о. завідувача Першої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області Кутельмах О.Ф. 09.10.2023 року на адресу суду подано заяву про розгляд справи у відсутності представника нотаріальної контори. Враховуючи вищенаведені обставини та відповідно до вимог ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливим розглянути справу за відсутності учасників процесу. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки учасники процесу в судове засідання не з`явилися, фіксування судового процесу 11.10.2023 року за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Як вбачається з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 337917508 від 04.07.2023 року, на об`єкт нерухомого майна, за адресою: [ADDRESS] , накладено арешт. Підстава обтяження: повідомлення, б/н, 10.05.1994, Нарсуд, Личаківський район, за реєстром (а.с.5-6). З листа голови Личаківського районного суду м.Львова від 24.08.2023 року, вбачається, що згідно даних алфавітних покажчиків реєстрації цивільних, кримінальних, адміністративних справ за 1994 рік, відсутні дані, де б стороною була [PERSON] , тому надати інформацію, що стосується обтяження (арешту) квартири [ADDRESS] не має можливості (а.с.8). Згідно з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 71908187 від 23.03.2023 року вбачається, що після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , зареєстровано спадкову справу, номер у спадковому реєстрі 70434619 (а.с.9). З копії договору купівлі-продажу квартири від 28.02.1995 року вбачається, що [PERSON] , [PERSON] , яка діє від свого імені та імені [PERSON] , 1984 року народження, на підставі розпорядження Личаківської районної адміністрації № 122 від 08.02.1995 року продали квартиру [ADDRESS] [PERSON] (а.с.10-11). Згідно з копією реєстраційного посвідчення від 11.12.1995 року № 10229 вбачається, що квартира житловою площею 47,8 кв.м., за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована в цілому за [PERSON] (а.с.12). Відповідно до листа в.о. завідувача Першої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області Сулими Н.Б. від 22.08.2023 року № 084/02-14 вбачається, що в матеріалах заборон за січень - травень 1994 року, том І, міститься лист без номера, що зареєстрований Першою Львівською державною нотаріальною конторою 10.05.1994 року № 983 про накладення арешту на квартиру [ADDRESS] у зв`язку із розглядом Личаківським районним судом м.Львова цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання шлюбу недійсним (а.с.13-14). Статтею 17 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Так, позов про звільнення майна з-під арешту може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Пунктами 1, 2 постанови № 5 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Право власності належить до основоположних прав людини, утілення яких в життя становить підвалини справедливості суспільного ладу. Захист зазначеного права гарантовано ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу. Особи, які зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст.13 міжнародного правового акту повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі. На рівні національного законодавства гарантії захисту права власності закріплені у ст.41 Конституції України, за змістом якої кожен має право володіти, користуватися й розпоряджатися своєю власністю за винятком обмежень встановлених законом. Згідно з ч 1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Так, скориставшись своїм правом, позивач просить зняти арешт з майна, оскільки це унеможливлює реалізацію її прав як власника. Нормами ч.ч.1, 2 ст.321 ЦК України регламентовано, що право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні, а особа може бути обмежена в здійсненні права власності лише у випадках та в порядку, встановленому законом. Згідно з ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч.1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину. На сьогоднішній день позивач має намір реалізувати свої спадкові права, однак, такі не можуть бути реалізованими у зв`язку з накладенням арешту на квартиру. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не може, суд приходить до висновку про необхідність захисту її права шляхом скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги засновані на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що є всі підстави, передбачені законом, для зняття арешту з квартири, а тому, позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Outcome: approved