Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-09 00:00:00

20 травня 2016 року представник позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , звернулася до суду з позовом про розподіл житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою з урахуванням частки співвласників [PERSON] та [PERSON] , в якому просила: - виділити в натурі частину житлового будинку та надвірних будівель і споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням частки співвласників - [PERSON] та [PERSON] ; -встановити порядок користування земельною ділянкою під житловим будинком за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням частки співвласників - [PERSON] , [PERSON] ; - припинити право спільної часткової власності на житловий будинок, господарські споруди та на земельну ділянку, що знаходяться в [ADDRESS] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі є власниками в рівних частинах 31/100 частин спірного житлового будинку з надвірними будівлями згідно з договором дарування, співвласником спірного будинку також є відповідач. У зв`язку з тим, що між сторонами виникають спори про порядок володіння та користування спірним житловим будинком з надвірними будівлями, позивачі звернулися до суду для вирішення цього спору. Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 22 червня 2016 року відкрито провадження у справі. Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 01 червня 2020 року по справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, провадження якої доручено експертам ХНДІСЕ ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса. 12 квітня 2023 року до Московського районного суду міста Харкова надійшов висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 10797/15864-15877 від 31 березня 2023 року по матеріалах справи № 643/6074/16-ц та матеріали зазначеної цивільної справи. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12 квітня 2023 року, здійсненого на підставі розпорядження керівника апарату Московського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2023 року № 01-08/10 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу справ», справу № 643/6074/16-ц розподілено у провадження судді Московського районного суду міста Харкова Осадчого О. В. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 19 квітня 2023 року прийнято до провадження цивільну справу № 643/6074/16-ц, відновлено провадження у справі. 13 червня 2023 року від представника позивачів надійшла уточнена позовна заява, в якій зазначено про зміну позовних вимог з урахуванням висновку судової будівельно-технічної експертизи № 10797/15864-15877 від 31.03.2023 року. У остаточній редакції співпозивачі просили суд: -припинити право спільної часткової власності на житловий будинок [ADDRESS] ; - -виділити в натурі на належні [PERSON] та [PERSON] на праві спільної часткової власності 31/100 частин житлового будинку по [ADDRESS] : по житловому будинку літ. «А-1»: прибудову «а» (коридор 3-4 площею 2,80 кв.м.; санвузол 3-5 площею 5,40 кв.м.); кухню 3-1 площею 9,60 кв.м.; жилу кімнату 3-2 площею 10,5 кв.м.; жилу кімнату 3-3 площею 15,2 кв.м.; -виділити в користуванні [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку по [ADDRESS] площею 204,3 кв.м., що відповідає покладеній на частку, згідно варіанту №1 судової будівельно-технічної експертизи від 31.03.2023 року №10797/15864-15877; визначити, що границя між земельними ділянками співвласників проходить у такий спосіб: по лінії розподілу житлового будинку літ. «А-1», прибудов літ. «а» та літ. «а1»; від кута прибудови літ. «а1» під кутом 45 відрізок довжиною 1,41м; поворот до тильної сторони земельної ділянки відрізок довжиною 3,41м; поворот праворуч до домоволодіння [NUMBER] під кутом 90° відрізок довжиною 0,70м; поворот до тильної сторони земельної ділянки на відстані 1,0 м від сараю літ. «Р» під кутом 90 відрізок довжиною 5,70м; поворот до домоволодіння [NUMBER] на відстані 1,0м від сараю літ. «Р» під кутом 90 відрізок довжиною 3,73м; поворот до тильної сторони під кутом 90 відрізок довжиною 6,02м. Відповідач у справі, [PERSON] , звернулася до суду із зустрічною позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про поділ домоволодіння в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, в якій просила суд: -провести поділ житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] між співвласниками згідно висновку судової будівельно - технічної експертизи Національного наукового центру « Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» №10797/15864-15877 від 31.03.2023 року; -у порядку поділу житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] виділити у власність [PERSON] наступні приміщення: в житловому будинку літ. «А-1» - приміщення кухня 1-3 площею 9, 4 кв.м.; житлова кімната 1-4 площею 8, 5 кв.м.; житлова кімната 1-5 площею 15, 1 кв.м.; житлова кімната 1-6 площею 12, 2 кв.м.; житлова кімната 2-2 площею 8, 7 кв.м.; житлова кімната 2-3 площею 12, 3 кв.м.; у прибудові літ. «а» - приміщення кухня 1-1 площею 3, 6 кв.м.; коридор 1-2 площею 8, 6 кв.м.; санвузол 1-7 площею 2, 2 кв.м.; частину кухні 2-1 площею 5, 9 кв.м.; у прибудові літ. «а1» - приміщення частини кухні 2-1 площею 4, 0 кв.м.; прибудову літ. «а2» (приміщення коридору 2-4 площею 7, 0 кв.м.), всього приміщення загальною площею 97, 5 кв.м., житловою площею 56, 8 кв.м; по надвірним спорудам: сарай літ. Д, гараж літ. И, вбиральня літ. Ж, льох літ. Е, літня душова літ. Л, льох літ. С, сарай літ. Р, ворота № 1, водопровід № 4, огорожа № 5, хвіртка № 6, огорожа № 7, хвіртка № 8, вимощення I.; -перерозподілити ідеальні частки співвласників за висновком експерта; -припинити право спільної часткової власності між групою співвласників - [PERSON] , [PERSON] та співвласником [PERSON] на спірний житловий будинок з надвірними будівлями; -визначити порядок користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] відповідно до першого варіанту порядку користування земельною ділянкою згідно висновку судової будівельно - технічної експертизи Національного наукового центру «Інститут судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса» № 10797/15864-15877 від 31.03.2023 року (додаток № 2 до висновку експертизи). Зустрічні позовні вимоги також обґрунтовані наявністю спору між співвласниками щодо користування спільним майном та земельною ділянкою. Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 13 червня 2023 року прийнято до розгляду уточнену позовну заяву [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] про розподіл житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою; вирішено розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог. Прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про поділ домоволодіння в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою. Вимоги за зустрічним позовом [PERSON] об`єднано в одне провадження з первісним уточненим позовом [PERSON] , [PERSON] 07 липня 2023 року від представника позивача за зустрічним позовом та відповідача за первинним позовом надійшли письмові пояснення щодо уточненої позовної заяви [PERSON] , [PERSON] . Учасники справи у підготовче засідання не з`явилися, про час та дату підготовчого засідання повідомлені належним чином. Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 18 липня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивачів за первісним позовом (відповідачів за зустрічним) - адвокат Селезень С.В. подала заяву у якій підтримала позовні вимоги за первісним позовом та не заперечувала проти задоволення позовних вимог за зустрічним позовом. Розгляд справи просила проводити без її участі та участі позивачів. Представник відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним) - адвокат Барчук А.В. подала заяву у якій підтримала позовні вимоги Розгляд справи просила проводити без її участі та участі відповідача. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін та за наявними в справі доказами. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини. За договором дарування від 15 березня 2001 року [PERSON] та [PERSON] є власниками по 31/200 частин кожна житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] . Відповідачка за первинним позовом [PERSON] є власником інших 69/100 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 28 лютого 1984 року (19/100 частин) та договору довічного утримання від 20 січня 2012 року (1/2 частина). Розпорядженням Харківського міського голови від 02.02.2016 року №7 «Про перейменування об`єктів топоніміки міста Харкова» вулиці Котовського у місті Харкові було повернуто первісне найменування - вулиця Мар?ївська. Відповідно до технічного паспорту на земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] розташовані наступні будівлі та споруди: літ. «А-1» - житловий будинок; літ. «а» -прибудова; літ. «а-1» - прибудова; літ. «а-2» - прибудова; літ. «а-3» - тамбур; літ. «Д» - сарай; літ. «И» - гараж; літ. «Ж» - вбиральня; літ. «Е» - льох; літ. «Л» - літня душова; літ. «С» - льох; літ. «Р» - сарай; №1 - ворота; №2 - хвіртка; №4 - водопровід; №5 - огорожа; №6 - хвіртка; №7 - огорожа; №8 - хвіртка; І - вимощення; ІІ - вимощення. При цьому, згідно техпаспорту тамбур літ. «а3» зазначений, як самочинно збудований. Слід зауважити, що пунктом 2.3 розділу 2 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженою наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55 передбачено, що не підлягають поділу об`єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об`єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону. Зазначені положення узгоджуються з нормами статей 316, 317, частинами першою, другою статті 376 ЦК України. За змістом статей 316, 317 ЦК України право власності це право особи володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, але у межах, передбачених законом, здійснення особою самочинного будівництва відповідно до частини другої статті 376 ЦК України не породжує в неї права власності на таке майно, відтак виключає це майно із цивільного обороту. Самочинно збудоване нерухоме майно не є об`єктом права власності, а тому не може бути предметом поділу (виділу) згідно з нормами статей 364, 367 ЦК України. Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку про те, що не підлягають поділу (виділу) самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об`єкти нерухомого майна. Відсутність дозволу на будівництво, проекту або порушення умов, передбачених у цих документах, спричиняє визнання такого будівництва самочинним відповідно до частини першої статті 376 ЦК України. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього (частина друга статті 376 ЦК України). Самочинно збудоване нерухоме майно не є об`єктом права власності, а тому не може бути предметом поділу (виділу) згідно з нормами статей 364, 367 ЦК України. Між сторонами виник спір щодо встановлення порядку користування спірним будинком та земельною ділянкою. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №10797/15864-15877 від 31 березня 2023 року, експертом запропоновано один варіант розподілу домоволодіння з відступом від ідеальних часток співвласників та, відповідно, три варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою, з урахуванням максимальної ізоляції. Як на підставу позовних вимог, співпозивачі за первинним позовом [PERSON] та [PERSON] посилалися на те, що у спірному будинку у їх користуванні перебуває частина будинку літ. «А -1»: житлова кімната- площею 10,5 кв.м., житлова кімната- площею 15,2 кв.м.; частина прибудови «а» (кухня площею 9, 6 кв.м.) та частина прибудови «а1» (коридор площею 2,8 кв.м., санвузол площею 5, 4 кв.м.; всього приміщення загальною площею 43, 5 кв.м., житловою площею 25, 7 кв.м. Співпозивачі користуються хвірткою № 2 та вимощенням II. Співпозивачі вважають, що розподіл будинку треба провести саме за існуючим фактичним порядком користування, звертаючись до суду із позовом про розподіл житлового будинку надали згоду на об`єднання їх часток для визначення технічної можливості такого розподілу. Відповідач за первинним позовом [PERSON] наголосила, що експертом запропоновано лише один варіант щодо розподілу спірного домоволодіння, такий поділ відповідає фактичному користуванню кожною стороною своєю часткою домоволодіння. Співпозивачі за первинною позовною заявою та позивач за зустрічною позовною заявою просять здійснити поділ домоволодіння із припиненням права спільної часткової власності на житловий будинок. Відповідно до частини першої статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частиною першою статті 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Згідно з частинами другою-третьою статті 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майно, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до статті 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Згідно з частиною другою статті 364 ЦК України якщо виділ в натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Статтями 364, 367 ЦК України передбачено, що кожен із співвласників має право на виділ його частки майна, що є у спільній частковій власності, в натурі або його поділ з дотриманням вимог статті 183 ЦК України. За відсутності згоди співвласників про поділ спільного майна таке питання вирішується судом. Відповідно до статей 183, 367 ЦК України виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири. Системний аналіз положень статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним входом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Враховуючи те, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, при виділі такої частки власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишається, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вхід, тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 ЦК України. Матеріали справи свідчать, що згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №10797/15864-15877 від 31 березня 2023 року, експертом запропоновано один варіант розподілу домоволодіння з відступом від ідеальних часток співвласників. Сторони не заперечують, що варіант розподілу житлового будинку, наданий експертом, відповідає інтересам кожного співвласника. Такий варіант розподілу передбачає передачу у власність сторін тих приміщень, якими вони вже користуються; не потребує будь-яких переобладнань та здійснення перебудов. Тому суд вважає за необхідне провести поділ спірного домоволодіння відповідно до варіанту розподілу, запропонованого експертом. При цьому судом враховано, що відповідно до ч. 3 ст. 364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Висновком судової будівельно-технічної експертизи № 10797/15864-15877 від 31 березня 2023 року підтверджено, що згідно даних поквартальної зйомки від 14.11.1955 року, затвердженої рішенням виконкому Московської районної ради депутатів трудящих № 189 від 25 жовтня 1955 року загальна земельна площа домоволодіння [ADDRESS] складає 659 кв.м. При вирішенні спору, визначаючи варіанти користування земельною ділянкою, суд повинен виходити з розміру часток кожного зі співвласників на нерухоме майно, наявності порядку користування земельною ділянкою, погодженого власниками або визначеного на підставі відповідного договору, оформленого у встановленому законом порядку. Якщо суд установить, що співвласники визначили порядок користування й розпорядження земельною ділянкою, для зміни якого підстав немає, він ухвалює рішення про встановлення саме такого порядку. Якщо ж погодженого або встановленого порядку користування земельною ділянкою немає, то суд установлює порядок користування земельною ділянкою з дотриманням часток кожного співвласника у нерухомому майні та забезпеченням вільного користування кожним зі співвласників належним йому майном. З метою вирішення питання щодо можливих варіантів порядку користування спірною земельною ділянкою було проведено експертизу, всі запропоновані варіанти докладно описані експертом в дослідницькій частині висновку, який є належним та допустимим доказом у даній справі у розумінні положень статей 77, 78, 102, 106, 110 ЦПК України та не суперечить матеріалам справи. Так, за першим варіантом порядку користування земельною ділянкою, пропонується на користь групи співвласників [PERSON] та [PERSON] надати у користування земельну ділянку площею 204, 3 кв.м., а іншому співвласнику [PERSON] земельну ділянку площею 454, 7 кв.м. Разом з цим, у другому та третьому варіантах висновку судової будівельно-технічної експертизи, експертом запропоновано варіанти користування земельною ділянкою, при яких в одному випадку пропонується встановлення земельного сервітуту площею 2, 0 кв.м., а в іншому випадку - залишаються площі загального користування співвласників 1, 0 (2,0 /2) кв.м. Тобто, інші варіанти не передбачають максимальної ізоляції співвласників. Кожна із сторін обґрунтовано надала перевагу першому варіанту порядку користування земельною ділянкою, і суд погоджується, що такий варіант дозволить повноцінне обслуговування і користування житловим будинком, унеможливить повторне звернення до суду із вимогами щодо вказаної земельної ділянки, призведе до максимальної ізоляції співвласників. Тому суд вважає за необхідне визначити порядок користування земельною ділянкою відповідно до першого варіанту, запропонованого експертом. На підставі викладеного та

Outcome: approved