Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-11 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У жовтні 2019 року [PERSON] звернувся до суду із позовом про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що Броварський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області звернувся до ДП «Сетам» із заявкою про реалізацію арештованого майна боржника у ВП №57866593, а саме: склад технічних матеріалів (літ.К), загальною площею 1\~296, 7 кв. м., за адресою: [ADDRESS] . 15 жовтня 2019 року на електронному торгівельному майданчику ДП «Сетам» відбулися електронні торги з продажу лота з реєстраційним номером 374759 з реалізації вищевказаного майна. Результати проведення електронних торгів оформлені протоколом №43788 про проведення електронних торгів, переможцем яких визнаний учасник за №25. Позивач вважає, що результати торгів є недійсними з огляду на допущення при їх проведенні численних порушень норм діючого законодавства. 08.10.2019 року [PERSON] зареєструвався на участь у електронних торгах, 10.10.2019 року згідно квитанції №49 [PERSON] сплатив на рахунок ДП «Сетам» гарантійний внесок за участь у торгах в розмірі 51\~150, 00 грн. У торгах взяли участь шість учасників за номерами: 13,17,21,22,24,25. Учаснику торгів №22 [PERSON] було заблоковано доступ до веб-сайту організатора, тому позивач був позбавлений можливості на подання цінової пропозиції. На веб-сайті ДП «Сетам» не зазначалось про наявність не прогнозованих технічних або програмних несправностей чи інших проблем, що унеможливлюють роботу із системою та проведення торгів. Позивач зазначає, що в діях учасників торгів під номерами 24 та 25 вбачаються ознаки антиконкурентних узгоджених дій з метою спотворення результатів на електронному торгівельному майданчику ДП «Сетам», про що свідчать їхні сплановані-синхронні дії. Внаслідок чого ДП «Сетам» прийняло незаконне рішення визначивши не найбільшу цінову пропозицію, а одну із запропонованих. Враховуючи викладене, позивач просить визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого нерухомого майна 15 жовтня 2019 року на електронному торгівельному майданчику ДП «Сетам» з продажу лота з реєстраційним номером 374759 з реалізації нерухомого майна загальною площею 1\~296, 7 кв. м., розташованого за адресою: [ADDRESS] . Заперечення відповідачів 19 листопада 2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач [PERSON] , ознайомившись із позовними вимогами [PERSON] вважає, що права позивача не порушені, а позов є необґрунтованим, безпідставним та таким, що задоволенню не підлягає. 14 жовтня 2019 року [PERSON] зареєструвалась для участі в електронних торгах та сплатила на рахунок ДП «Сетам» гарантійний внесок у розмірі 51\~150, 00 грн. 15 жовтня 2019 року на електронному торговельному майданчику ДП «Сетам» відбулися електронні торги по лоту №374759 з реалізації зазначеного нерухомого майна, результати яких оформлені протоколом №43788 про проведення електронних торгів, сформованим системою реалізації майна. 15 жовтня 2019 року сформовано протокол електронних торгів, переможцем яких визнаний учасник №25, а саме [PERSON] . Відповідач вказує, що позивач ввів суд в оману, оскільки йому не було заблоковано доступ до веб-сайту організатора, про що свідчить подання [PERSON] цінової пропозиції в 21:57:19. О 21:59:59 від учасника під №24 надійшла цінова пропозиція більша ніж запропонував учасник під №22, а саме 2\~567\~730, 00 грн. О 21:59:59 від учасника під №25 надійшла цінова пропозиція 2\~577\~960, 00 грн. Рівно о 22:00:00 торги закінчились і учасник від №22 просто не встиг запропонувати свою цінову пропозицію. Також, матеріали справи не містять доказів, що в діях відповідача 3 є антиконкурентні узгоджені дії з учасником торгів під №24. Навпаки, як вбачається з протоколу, «боротьба» за лот відбувалась між учасниками під №22 та №24, а [PERSON] надіслала свою цінову пропозицію на останній хвилині торгів. [PERSON] стала власником нерухомого майна, як переможець торгів. Враховуючи викладене, [PERSON] просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. 18 грудня 2019 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області. Відповідача вважає, що вимоги позивача незаконні, необґрунтовані та такі, що не підлягають задоволенню. Так, торги за лотом №374759 з реалізації складу технічних матеріалів, що розташований за адресою: [ADDRESS] проведені ДП «Сетам» 15 жовтня 2019 року. На підставі ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.10.2019 року у справі №361/7370/19, відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області заборонено вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів торгів по лоту №374759. Крім того, 28 жовтня 2019 року ТОВ «Броварською меблевою фабрикою «Дружба» надано повідомлення про фактичне виконання всіх платежів, а також підтверджено оплату виконавчого збору та витрат виконавчого провадження. У зв`язку з чим, державним виконавцем винесено постанови про закінчення виконавчих проваджень №58673957, 58050235, 57866593. Враховуючи викладене, відповідач просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Василишина В.О. від 04 листопада 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Василишина В.О. від 04 лютого 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Василишина В.О. від 05 березня 2020 року на підставі п. 2 частини 1 статті 255 ЦПК України закрито провадження у справі №361/7634/19. Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 серпня 2020 року ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 березня 2020 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинського В.С. від 22 вересня 2020 року справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Сердинського В.С. від 30 березня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою судді\~Броварського міськрайонного\~суду Київської\~області Сердинського\~ В.С.\~від \~14\~квітня 2021\~року на підставі п. 2 частини 1 статті 255 ЦПК України закрито провадження у справі №361/7634/19. Ухвалою Київського апеляційного суду від 15 липня 2021 року ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 14 квітня 2021 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції. Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. від 16 серпня 2021 року справу прийнято до провадження\~та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Представник відповідача Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) Роєнко Р.В. у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, просив відмовити у повному обсязі. Представник Державного підприємства «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Обставини справи, що встановлені судом 10 грудня 2018 року старшим державним виконавцем Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Бендиком Дмитром Михайловичем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №57866593 про виконання вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ю-7-23 від 06.09.2018 року із ТОВ «Броварська меблева фабрика «Дружба», видану ГУ ДФС у Київській області, у розмірі 335\~189, 93 грн. Матеріалами справи встановлено, 14 жовтня 2019 року [PERSON] зареєструвалась для участі в електронних торгах та сплатила на рахунок ДП «Сетам» за участь в торгах гарантійний внесок у розмірі 51150 грн. 00 коп., що підтверджується меморіальним ордером від 15.10.2019 р. 15 жовтня 2019 року на електронному торговельному майданчику ДП «СЕТАМ» відбулися електронні торги по лоту № 374759 з реалізації нерухомого майна, а саме: складу технічних матеріалів (літ. К), загальною площею 1296,7 м2, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , результати яких оформлені протоколом № 437488 про проведення електронних торгів, сформованим системою реалізації майна. 15 жовтня 2019 року сформовано протокол о 23:00:02, переможцем яких визнаний учасник за №25, а саме [PERSON] . Як свідчить Протокол № 437488 учасник під номером 22 подав цінову пропозицію в 21:57:19, кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Як передбачено Порядком №2831/5: - електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години; - якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години; - електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. О 21:59:59 від учасник під номером 24 надійшла цінова пропозиція більша, ніж запропонував учасник під номером 22, а саме 2 567 730,00 грн.. О 21:59:59 від учасник під номером 25 надійшла цінова пропозиція 2 577 960,00 грн., о 22:00:00 торги закінчились. На підставі ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.10.2019 року у справі № 361/7370/19, Відділу державної виконавчої служби Головного Територіального управління юстиції у Київській області заборонено вчиняти будь-які дії щодо оформлення результатів торгів по лоту № 374759. 28 жовтня 2019 року заступником начальника Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області Роєнком Романом Володимировичем винесено постанову про закриття виконавчого провадження №57866593, і у зв`язку із фактично повним виконанням виконавчого документа. Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок). Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений. Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19). У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено, зокрема, не надано належних і допустимих доказів, що зазначені ним у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів. Відповідно до частини третьої, п`ятої статті 43 Закону України «Про іпотеку» організатор прилюдних торгів не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку прилюдних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки, а в разі проведення електронних торгів - також на вебсайті проведення електронних торгів, повідомлення про проведення таких торгів. У повідомленні зазначається інформація про день, час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів, та іншу необхідну інформацію. Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, приватного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. Обов`язок організатора прилюдних торгів друкувати в місцевих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки повідомлення про проведення таких торгів з реалізації предмета іпотеки та письмове сповіщення, в тому числі, іпотекодавця, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна закріплено також у пункті 2 розділу VII Порядку. У постанові від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс 15 Верховний Суд України зазначив, що дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Проте сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Таку саму правову позицію виклав Верховний Суд у постанові від 10 липня 2019 року у справі № 462/2232/16 (провадження № 61-21671св18). Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 листопада 1999 року за № 745/4038. При розгляді справи, суд дослідивши наявні у справі докази та надавши їм належну оцінку, дійшов висновку про те, що порушень допущених організатором торгів в процедурі проведення оспорюваних електронних торгів, які б могли стати підставою для визнання їх недійними не встановлено. Аргументи позивача про те, що йому було заблоковано доступ до веб-сайту організатора торгів, тому він був позбавлений можливості на подання цінової пропозиції після мітки часу 21:57:19 жодними доказами не підтверджено. За таких умов, позовна вимога про визнання недійсними результатів електронних торгів, є безпідставною та недоведеною, тому задоволенню не підлягає. На підставі викладеного, та

Outcome: dismissed