Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-25 00:00:00

Рух справи 26.11.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 17.11.2021, за підписом представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» - Ільєнко К.С., в якій позивач просить стягнути з відповідача: - 12 274,15 грн - заборгованості за спожиту за актом про порушення електричну енергію; - 627,49 грн - 3% річних та інфляційної складової боргу; - 2 270,00 грн - судового збору. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.11.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 30.11.2021. Судом в порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України направлявся запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача у справі. Відповідь на такий запит надійшла 04.12.2021. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10.12.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження). Оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України/). Доводи позову В обґрунтування позову, зокрема, вказано, що 01.02.2016 між [PERSON] та ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» укладено договір про користування електричною енергією № 07272403507, за адресою: [ADDRESS] . Позивач стверджує, що 22.01.2021 уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські Електромережі» за адресою: [ADDRESS] , зафіксовано: - «порушення п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу (ОСР) з порушенням схеми обліку. Самовільне піключення виконано дротом від поверхового щита (квартир) до квартири [ADDRESS] »; На підставі виявленого було складено Акт про порушення № 000905 від 22.01.2021. Акт підписали представники ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»: [PERSON], [PERSON] Вказується, що з актом про порушення також був ознайомлений голова ЖБК «Авіатор» Лупеха В.В., факт ознайомлення засвідчив своїм підписом. Таким чином, у відповідності до зазначених вимог ПРРЕЕ, 10.03.2021 відбулося засідання комісії з розгляду акту № 000905, що супроводжувалось веденням Протоколу № 312. На засіданні комісії був відсутній споживач, де було вирішено провести нарахуванняя відповідно до п.8.4.11 та за формулою 5, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Період нарахування з 23.07.2020 по 22.01.2021. В позові зазначається, що відповідно до розрахунку, вартість електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом від 22.01.2021 № 000905 склала 12 274,15 грн. Внаслідок порушення відповідачем грошового зобов`язання, позивач нарахував до стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат, загалом у сумі 627,49 грн. Таким чином, сума боргу з урахуванням індексу інфляції та 3% річних складає 12 901,64 грн. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, позивач звернувся до суду з даним позовом для захисту порушеного права. Щодо правової позиції відповідача Відзив на позовну заяву не надійшов. При цьому, з рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення вбачається, що відповідач отримав ухвалу суду про відкриття провадження у справі, яка направлялась разом з копією позову та доданих до нього документів, 28.07.2023 (а.с. 46). Будь-яких заяв, клопотань від відповідача не надходило, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості встановити його правову позицію щодо предмета спору. Частиною 4 статті 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Фактичні обставини справи, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне. Як вбачається з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Приватне акціонерне товариства «ДТЕК «Київські електромережі» є правонаступником Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (а.с. 7). За змістом наданої позивачем копії витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 23-24), відповідачу на праві приватної власності належить 1/2 частина квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 06.08.2015 (а.с. 22). Як вже зазначалось, матеріалами справи підтверджено, що місце проживання відповідача ( [PERSON] ) зареєстровано за адресою [ADDRESS] (а.с. 41), за якою на його ім`я відкрито особовий рахунок № [NUMBER] (а.с. 18-19). В матеріалах справи міститься копія договору від 01.02.2016 укладеного між [PERSON] та ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» про користування електричною енергією № 07272403507, за адресою: [ADDRESS] (а.с. 20-21). 22.01.2021 за адресою [ADDRESS] виявлено порушення: самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу (ОСР) з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від поверхового щита (квартир) до квартири [ADDRESS] , на підставі чого було складено акт про порушення № 000905 від 22.01.2021, який підписали представники ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» [PERSON], [PERSON] (а.с. 28). З копії акту про порушення вбачається, що з вказаним актом про порушення також був ознайомлений голова ЖБК «Авіатор» Лупеха В.В., факт ознайомлення засвідчив своїм підписом (зворотній бік а.с. 28). 29.01.2021 на адресу [ADDRESS] , відповідачу було направлено повідомлення (а.с. 32-33) про те, що на 10.03.2021 призначено проведення засідання комісії з розгляду актів порушень, на якій буде розглянуто складений щодо відповідача акт про порушення ПРРЕЕ від 22.01.2021 (а.с. 28). Як стверджується в позові, відповідач на вказане засідання не з`явився. Відповідно до протоколу № 312 від 10.03.2021 засіданням комісії по розгляду акта про порушення № 000905 від 22.01.2021 (а.с. 34), вирішено нарахування провести з п.п. 8.4.2 та за формулою 5 порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, нараховано за період з 23.07.2020 по 22.01.2021 заборгованість за недовраховано електроенергію у розмірі 12 274,15 грн, що також підтверджується відповідним розрахунком обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ за актом № 000905 від 22.01.2021 (а.с. 35). 16.03.2021 позивачем на адресу відповідача направлено повідомлення (а.с. 36-37) про результати розгляду комісією акта про порушення № 000905 від 22.01.2021 та необхідність погашення заборгованості у вигляді не облікованої електричної енергії в розмірі 12 274,15 грн. Відповідно до розрахунку боргу за актом про порушення № 000905 від 22.01.2021 щодо [PERSON] наданого позивачем, розмір інфляційних втрат за період з 01.05.2021 по 01.11.2021 становить 441,87 грн., а 3% річних за період з 01.05.2021 по 01.11.2021 - 185,63 грн. (а.с. 4). Також, до матеріалів справи долучено копії: статуту ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (а.с. 8-14); листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1683/21.1/7-18 від 21.02.2018 (а.с. 15-16); витягу з підсумкового (завершального) розподільного балансу ПАТ «КИВЕНЕРГО», що реорганізується шляхом виділу ПрАТ ««ДТЕК «Київські електромережі» (станом на 28.02.2018) /а.с.17/; копії паспорту [PERSON] (а.с. 25-26); Наряду-допуску від 20.12.2019 (а.с. 27); додатків до акту про порушення № 000905 від 22.01.2021, а саме: фотоматеріалів (а.с. 29-31). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі - Правила), на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку. У п. 1.1.2 Правилах встановлено, що термін «необлікована електрична енергія» вживається в такому значенні - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Пунктом 8.2.6 Правил передбачено, що акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. п. 8.4.2 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення, зокрема, таких порушень: - порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); - пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб). Згідно з п. 8.4.7 Правил розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). За змістом п.п. 1 п. 8.4.8 Правил кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів. Судом встановлено, що 22.01.2021 за адресою відповідача представниками ПрАТ «ДТЕК «Київські Електромережі» було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення та умов договорів про користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу (ОСР) з порушенням схеми обліку. Самовільне піключення виконано дротом від поверхового щита (квартир) до квартири. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 000905 від 22.01.2021, що підписаний представниками електропостачальника. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з ст.. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Тобто, належним виконанням зобов`язання з боку відповідача в даному випадку є оплата спожитої електричної енергії у встановлені законом строки та забезпечення безпечної експлуатації енергетичного обладнання. Щодо вимоги про стягнення 3% річних та інфляційних витрат суд враховує наступне. Згідно із статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Перевіривши розрахунок інфляційного збільшення та 3% річних, наданий позивачем, судом встановлено вірність здійсненого нарахування. Вказаний розрахунок суд покладає в обґрунтування рішення, оскільки він виконаний за вірними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачем. Згідно із ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом постанови Великої Палати Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19 (провадження № 12-95гс20) у процесуальному та матеріальному законодавстві передбачено обов`язок доказування, який слід розуміти як закріплену міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах. Цей склад фактів визначається нормою права, що регулює спірні правовідносини. Відповідно, звертаючись із позовом на захист свого порушеного права, позивач повинен довести належними, допустимими та достовірними доказами підстави виникнення в боржника обов`язку та зміст цього обов`язку згідно з нормами права, що регулюють спірні правовідносини. У свою чергу процесуальні обов`язки відповідача полягають також у здійснені ним активних процесуальних дій, наведенні доводів та наданні доказів, що спростовують існування цивільного права позивача. Тож виходячи з принципу змагальності сторін у процесі на позивача за загальним правилом розподілу тягаря доказування не може бути покладено обов`язок доведення обставин, за які відповідає відповідач, зокрема, якщо відповідач нехтує своїми процесуальними обов`язками. Судом встановлено, що згідно з розрахунком позивача заборгованість відповідача за необліковану електричну енергію складає: 12 274,15 грн - за спожиту електричну енергію; 627,49 грн - 3% річних та інфляційну складову боргу. Суд зазначає, що відповідач не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим ст. 178 ЦПК України, доводів позивача про таку заборгованість не спростував, контррозрахунку заборгованості не зробив, доказів сплати заборгованості не подав. Разом з тим, як було встановлено в ході розгляду справи відповідач у справі ( [PERSON] ) є власником лише 1/2 частини квартири, за адресою розташування якої було зафіксовано порушення та нараховано до стягнення заборгованість за не обліковану електричну енергію. У разі належності квартири декільком особам на праві спільної сумісної або спільної часткової власності, позовні вимоги мають бути пред`явлені до кожного з них про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірах, що відповідають їх часткам у праві спільної сумісної/часткової власності на квартиру. Крім тих випадків, коли між співвласниками досягнуто домовленості щодо утримання квартири і визначено уповноваженого власника квартири (постанова ВСУ від 04.11.2015 року у справі 6-734цс15, постанови ВС від 20.09.2018 року у справі № 522/7683/13-ц, від 01.09.2020 року у справі № 352/2163/13-ц). Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII до комунальних послуг, зокрема, відносяться послуги з постачання електричної енергії. У разі пред`явлення позову не до всіх відповідачів суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів (відповідачів). Суд зобов`язаний вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому. За клопотанням позивача у разі неможливості розгляду справи без участі співвідповідача чи співвідповідачів у зв`язку з характером спірних правовідносин суд залучає його чи їх до участі у справі, що визначено статтею 51 ЦПК України (див. постанову Верховного Суду від 23.09.2022 у справі № 752/7435/20, провадження № 61-19110св21). В силу приписів ст. 51 ЦПК України суд не має компетенції щодо залучення співвідповідачів за власною ініціативою. Від позивача у справі клопотання про залучення до участі у справі співвідповідачів (інших співвласників квартири, за якою обліковується заборгованість за надані послуги) - не надходило. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що правомірним є стягнення з відповідача заборгованості пропорційно його частці власності на квартиру (1/2) а саме: -6 137,08 грн - за необліковану електричну енергію; -92,82 грн - 3% річних; -220,94 грн - інфляційних втрат. З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню. Щодо судових витрат Згідно з п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Приписами ч. 1, п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України встановлено, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1 135,00 грн судового збору, сплаченого за подання позовної заяви (1/2 від 2 270,00 грн, а.с. 5). Враховуючи наведене,

Outcome: partial