Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-15 00:00:00

У квітні 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтував тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] у зв`язку з чим відкрилась спадщина на все належне їй майно, в тому числі на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Звернутися до нотаріуса у визначений законом строк не мав можливості, оскільки він був юридично необізнаний щодо строків подання заяви про прийняття спадщини. Оскільки приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Даниловою О.О. йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском передбаченого законодавством десятимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини після смерті спадкодавця, [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] [PERSON] у судове засідання не з`явився, подавши до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. У поданому відзиві на позовну заяву представник Київської міської ради просив розгляд справи здійснювати за відсутності представника, рішення прийняти згідно з чинним законодавством. За таких обставин, неявка представника відповідача в судове засідання не є перешкодою для розгляду справи на підставі наявних в ній письмових матеріалів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Судом встановлено, що згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] батьками [PERSON] , [INFO] , є « [PERSON] » (рос. мовою) та « [PERSON] » (рос. мовою) (а.с. 7). 12.12.1997 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу, відповідно до якого [PERSON] та [PERSON] продали, а [PERSON] купила квартиру [ADDRESS] (а.с. 8). Згідно з технічним паспортом на квартиру, що знаходиться у власності [PERSON] та членів її сім`ї, квартира [ADDRESS] зареєстрована бюром технічної інвентаризації на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності і записана у реєстрову книгу за № 731/1025 від 23.07.1997 року. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 6). Відповідно до довідки про причину смерті від 25.04.2022 року [PERSON] померла [INFO] , причина смерті анонімна пухлина. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Даниловою О.О. від 30.30.2023 року [PERSON] відмовлено у відкритті спадкової справи та у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] з підстав пропуску передбаченого законом десятимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 10). Відповідно до повідомлення №062/14-10514(И-2023) від 07.08.2023 року КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації», квартира [ADDRESS] зареєстрована на праві власності за [PERSON] (рос. мова) на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого на Українській біржі «Десятинна» 12.12.1997 року р№9184-3335 (а.с. 43). Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 29.09.2023 року Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилася. З матеріалів вказаної спадкової справи вбачається, що єдиним спадкоємцем після смерті [INFO] [PERSON] є її син [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1218 цього ж Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи те, що позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов [PERSON] задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved