Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-11 00:00:00

позивач звернувся в суд із позовом до відповідача про стягнення заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб за лімітом овердрафту №607521/ФКР519/38 від 14.12.2021 у загальній сумі 49178,02 грн., а також судового збору у розмірі 2684 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що шляхом акцептування заяви на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (овердрафт на платіжну картку)» від 14.12.2021, між сторонами було укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (овердрафт на платіжну картку) №607521/ФКР519/38 та відповідачем отримано кредит у формі овердрафту з лімітом у сумі 50 000 грн, строком кредитування на 12 місяців з можливістю пролонгації, на платіжну картку міжнародних платіжних систем на наступних умовах: процентна ставка за користуванням овердрафтом встановлюється в розмірі 0,01% на перші 30 днів та 48% річних починаючи з 31 дня користування. У випадку, якщо позичальник не погашає до 31-го дня користування овердрафтом суму заборгованості за овердрафтом повністю, Банк здійснює перерахунок нарахованих відсотків за весь період користування овердрафтом починаючи з першого дня за ставкою 48% річних. Процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту 55% річних. Оскільки відповідач порушив умови договору, станом на 09.05.2023 у нього наявна заборгованість перед банком в розмірі 49178,02 грн, що складається з: простроченої заборгованості по ліміту овердрафту в сумі 38068,33 грн; та простроченої заборгованості по нарахованих процентах в сумі 11109,69 грн., у добровільному порядку відмовляється погасити свої прострочені зобов`язання, а тому просить позов задоволити. Ухвалою суду від 01.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з участю сторін. Відповідачем подано відзив на позов 08.08.2023, яким фактично частково визнано позов в частині отримання кредиту у формі овердрафту з лімітом у сумі 50 000 грн на підставі підписаної відповідачем заяви на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (овердрафт на платіжну картку). Водночас відповідач заперечила факт існування у неї зобов`язань перед відповідачем щодо сплати відсотків за отриманим кредитом за умовами Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб чи іншого договору, оскільки самою заявою жодних істотних умов такого договору не визначено, зокрема і щодо обов`язку відповідача сплачувати відсотки за користування кредитними коштами. Крім цього, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази про те, що відповідач підписувала чи ознайомлювалася у встановленому порядку з положеннями Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, Умов надання та обслуговування овердрафту. Долучений позивачем паспорт споживчого кредиту, хоч і містить підпис відповідача, не може вважатися згодою відповідача на умови кредитування зазначені у паспорті, оскільки у відповідності до ст.9 Закону України «Про споживче кредитування» являється лише пропозицією для укладення кредитного договору, а не документом, який включається до форми договору споживчого кредиту. Тому вважає вимогу про стягнення з неї заборгованості за відсотками безпідставною. Щодо стягнення заборгованості за отриманим кредитом зазначила, що позивачем не доведено існування зазначеного у позові розміру такої. Вказала, що починаючи з моменту отримання кредитних коштів нею частковими платежами поверталися отримані кошти, а тому реальний розмір заборгованості за овердрафтом становить на момент подачі позову в сумі 17355 грн. У зв`язку із наведеним просить відмовити у задоволенні позову. Згідно з\~відповіддюна відзив, поданої до суду 22.08.2023, позивач заперечив доводи відповідача, наведені у відзиві. Вказав, що відповідач підписуючи заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (відкриття та обслуговування поточного рахунку» від 10.12.2021 та заяви на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (овердрафт на платіжну картку) від 14.12.2021, підтвердила факт ознайомлення на момент їх підписання з умовами надання овердрафту, в тому числі про його вартість з урахуванням процентної ставки, строк кредитування, а також взяв на себе зобов`язання самостійно знайомитися з інформацією про зміну умов кредитування в мережі Інтернет, в тому числі на вебсторінці Банку. Долучена до матеріалів справи редакція Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб відповідає редакції Договору, розміщеного на вебсторінці Банку на момент укладення договору, перебувала у вільному доступі, а тому є належним доказом у справі. Крім цього, вказав, що відповідач тривалий час визнавала за собою зобов`язання по сплаті відсотків, оскільки зверталась в банк з проханням не застосовувати до неї заходи примусового стягнення. Тому вважає законним нарахування позивачем заборгованості по відсотках, які підлягають стягненню з відповідача разом із простроченою заборгованістю по тілу кредиту. Щодо паспорта споживчого кредиту, вважає недоречним посилання відповідача на практику Верховного Суду, оскільки позивач у позові не вказував про те, що факт підписання паспорта споживчого кредиту підтверджує приєднання відповідача до Договору. Позивач послідовно вважає підтвердженням факту приєднання до договору підписані відповідачем заяви. В той же час вважає, що факт підписання паспорта підтверджує лише, що відповідач ознайомився з умовами кредитування та повідомлений про відсоткову ставку за порушення строку повернення кредитних коштів. Відповідачем подано до суду заперечення на відповідь на відзив від 06.10.2023, яким просить відмовити у задоволенні позову з аналогічних підстав, викладених у відзиві на позов. Крім цього, 12.10.2023 подано до суду клопотання про долучення до матеріалів справи копії платіжної інструкції від 11.10.2023 про погашення перед позивачем заборгованості по кредиту в сумі 17355 грн. В судове засідання сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, їхні представники подали заяви про розгляд справи за відсутності сторін, а тому суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутності. Дослідивши подані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дослідивши та перевіривши усі обставини справи, на які сторони посилаються, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що між Акціонерним товариством «Акціонерний банк «Радабанк» та відповідачем [PERSON] шляхом акцептування банком пропозиції клієнта, укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб №607521/ФКР519/38 від 14 грудня 2021 року та відповідно до заяви на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» (відкриття та обслуговування поточних рахунків, що передбачає використання електронного платіжного засобу) №2999821/RBC/38 від 10.12.2021, заяви на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» (овердрафт на платіжну картку) від 14 грудня 2021 року встановлений овердрафт на платіжну карту з пільговим періодом в сумі 50 000,00 грн., яка є невід`ємною частиною договору та відповідно до встановлених банком правил. У вказаних заявах зазначено, що [PERSON] до моменту їх підписання ознайомлена з умовами, викладеними у ДКБО ФО, з додатками до нього та Тарифами банку, що є невід`ємною частиною ДКБО ФО, зокрема з Правилами користування платіжною карткою та Типовими умовами та положеннями про надання додаткових послуг держателями карток, а також те, що остання ознайомлена та погоджується з умовами надання овердрафту, ознайомлена з інформацією про умови кредитування та орієнтовною загальною вартістю овердрафту з урахування процентної ставки, вартості всіх супутніх послуг. Також вказано, що відповідач погодилась з тим, що розмір та строк дії, процентна ставка, розмір ліміту, розмір мінімального платежу та інші умови щодо овердрафту за поточним рахунком, що надаються їй у зв`язку з приєднанням до ДКБО ФО, шляхом підписання цієї заяви та приєднання, встановлюються відповідно до умов додатків до ДКБО ФР та тарифів банку. Відповідно до паспорту споживчого кредиту, процентна ставка за користування овердрафтом в розмірі 0,01% процентів річних у пільговий період користування овердрафтом. Процентна ставка за межами пільгового періоду встановлюється 48% річних за користування овердрафтом за межами пільгового періоду. Пільговий період до 55 днів (діє з моменту виникнення заборгованості до 25 (включно) числа місяця, наступного за датою виникнення заборгованості, при умові її погашення в повному обсязі). У випадку не погашення до 25 числа місця, наступного за датою виникнення заборгованості суму заборгованості за Овердрафтом повністю, Банк здійснює перерахунок нарахованих процентів за весь період користування Овердрафтом починаючи з першого дня за ставкою 48% річних. Після повного погашення всієї заборгованості та при наступному використанні овердрафту відлік днів для визначення процентної ставки починається спочатку. З виписки по особовому рахунку відповідача, розрахунку заборгованості по кредитному договору станом на 09.05.2023 вбачається, що після укладення договору 14.12.2021, відповідач отримала від позивача обумовлені укладеним між сторонами договором комплексного банківського обслуговування кредитні кошти в повному обсязі шляхом встановлення ліміту овердрафту в розмірі 50\~000 грн та користувалася ними протягом зазначеного періоду. У зв`язку з неналежним виконанням своїх зобов`язань за кредитним договором станом на 09 травня 2023 року позивачем нараховано відповідачу заборгованість в розмірі 49178,02 грн, що складається з: 38068,33 грн простроченої заборгованості по ліміту овердрафту та 11109,69 грн простроченої заборгованості по нарахованих відсотках. Даючи оцінку правовідносин, що виникли між сторонами, суд враховує, що такі виникли між сторонами з приводу невиконання зобов`язань відповідачем за укладеним договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 14.12.2021, отже є зобов`язальними і регулюються нормами глав 47-49 ЦК України, а також спеціальними нормами глави 71 ЦК України. Відповідно до п.1 ч.2 ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України передбачено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У ст.526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України передбачено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). Згідно із ч.1 ст.633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст.634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом частини другої статті 1056-1 ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Статтею 1049 ЦК України встановлено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до частини першої статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, при розгляді вказаної справи суд застосовує правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 в справі №342/180/17. Зокрема, у такому судовому рішенні зазначено, що без наданих позивачем підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Надані позивачем правила надання банківських послуг, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових Умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. Як видно зі змісту підписаних відповідачем заяв на приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, у таких відсутні будь-які умови договору щодо сплати процентної ставки за користування овердрафтом. У матеріалах справи наявні паспорт споживчого кредиту, договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, Умови надання та обслуговування Овердрафту на платіжну карту пакету «RADAcard». Дійсно, договір та умови надання і обслуговування Овердрафту, що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначено, в тому числі: пільговий період користування коштами, відсоткова ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема штраф за несвоєчасне погашення кредиту та/або відсотків за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування. Однак, такі документи позичальником [PERSON] не підписані. При цьому,\~матеріали справи\~не містять\~підтверджень,\~що саме\~цей Договір\~комплексного банківського\~обслуговування фізичних\~осіб,\~Умови надання\~та обслуговування\~Овердрафту на\~платіжну карту\~пакету «RADAcard»,\~розуміла відповідач\~та ознайомилась\~і погодилась\~з ними,\~підписуючи заяви\~на приєднання\~до «Договору\~комплексногобанківського обслуговування фізичних осіб», а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати відсотків за користування кредитними коштами, саме у зазначеному в цих документах, що додані Банком до позовної заяви, розмірах і порядку нарахування. Отже, суд приходить до висновку, що в даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила ч. 1 ст. 634 ЦК України, за змістом якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом\~приєднання другої\~сторони до\~запропонованого договору\~в цілому,\~оскільки Договір\~комплексного банківського\~обслуговування фізичних\~осіб,\~Умови надання\~та обслуговування\~Овердрафту на\~платіжну карту\~пакету «RADAcard»,\~що розміщені\~на офіційному\~сайтіпозивача неодноразово змінювалися самим Банком, тобто кредитор міг додати до позовної заяви зазначені документи у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови\~та Правила\~банківських послуг\~в АТ\~«АБ «РАДАБАНК»,\~відсутність у\~Заявах на\~приєднання до\~«Договору комплексного\~банківського обслуговування\~фізичних осіб»\~домовленості сторін\~про сплату\~відсотків за\~користування кредитними\~коштами,\~надані Банком\~Договір комплексного\~банківського обслуговування\~фізичних осіб,\~Умови надання\~та обслуговування\~Овердрафту на\~платіжну карту\~пакету «RADAcard»,\~не можуть\~розцінюватися як\~стандартна (типова)\~форма,\~що встановлена\~до укладеного\~з відповідачем\~кредитного договору,\~оскільки достовірно\~не підтверджують\~вказанихобставин. Крім цього, в обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на Паспорт споживчого кредиту, який підписаний відповідачем. Однак, частиною 2 статті 9 Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що до укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію») із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті. Забороняється обмежувати споживача в часі для ознайомлення з інформацією, зазначеною у паспорті споживчого кредиту. У своїй постанові від 23.05.2022 за результатами розгляду справи №393/126/20, Верховний Суд\~у складі\~Об`єднаної\~палати Касаційного\~цивільного суду\~дійшов висновку\~щодо застосування\~норми права\~у аналогічних\~правовідносинах зазначивши,\~що під\~формою правочину\~розуміється спосіб\~вираження волі\~сторін та/або\~його фіксація.\~Правочиноформлюється шляхом фіксації волі сторони (сторін) та його змісту. Така фіксація здійснюється різними способами. Першим і найпоширенішим з них є складання одного або кількох документів, які текстуально відтворюють волю сторін. Зазвичай правочин фіксується в одному документі. Це стосується як односторонніх правочинів (наприклад, складення заповіту), так і договорів (дво- і багатосторонніх правочинів). Домовленість сторін дво- або багатостороннього правочину, якої вони досягли, фіксується в його тексті, який має бути ідентичним у всіх сторін правочину. Потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. На підставі наведеного, паспорт споживчого кредиту не може бути прийнятий судом в якості належного доказу умов укладеного між сторонами кредитного договору, зокрема погодженої між сторонами ціни договору у вигляді розміру процентів, які зобов`язався сплатити позичальник за користування отриманим кредитом, оскільки відповідно до норм Закону України «Про споживче кредитування» (ст. 9), Закону України «Про захист прав споживачів» вказаний документ є лише підтвердженням виконання позивачем встановленого законом для кредитодавця обов`язку надати позичальнику, як споживачу, інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Тому, долучена до позовної заяви копія Паспорту споживчого кредиту від 14.12.2021 не приймається до уваги судом та не може вважатись складовою кредитного договору, згідно змісту заяви позичальника Паспорт споживчого кредиту не є додатком до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб; форма такого документу носить інформаційний характер та не є складовою кредитного договору. Крім того, із змісту вказаного документу вбачається, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому Паспорті споживчого кредиту, та можуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо, а отже не можуть сприйматись судом як такі, що регулюють спірні правовідносини сторін вже на стадії виконання зобов`язань сторін за кредитним договором. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб АТ «АБ «Радабанк», відсутність у Заявах на приєднання до «Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб» домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, суд приходить до висновку, що позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами обставини про те, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами. А тому у суду відсутні підстави для задоволення позову в частині заявлених вимог про стягнення кредитної заборгованості за процентами за користування кредитом. У зв`язку із чим в цій частині позовні вимоги слід відхилити за їх безпідставністю. В той же час, судом встановлено факт отримання та користування відповідачем кредитних коштів на суму 50 тис грн, і вказані обставини відповідач не заперечує. Однак, як встановлено із розрахунку заборгованості по кредитному договору та виписки по особовому рахунку відповідача, з моменту отримання кредиту і до часу звернення позивача з позовом в суд, відповідачем частково було повернуто позивачу отримані в кредит кошти на загальну суму 32645\~грн.\~(а.с.\~10-13,\~33-50) Таким чином, на момент подачі позову залишок заборгованості по кредиту становив 17355 грн, які є власністю позивача, фактично отримані та використані позичальником, та у добровільному порядку АТ «Акціонерний банк «Радабанк» не повернуті на момент звернення до суду. А тому, враховуючи положення частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, - суд вважає, що банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. У зв`язку із цим заявлений позов про стягнення з відповідача заборгованості по ліміту овердрафту в частині суми 17355 грн. є обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення судом. Разом з тим, встановлено, що під час розгляду справи у суді, відповідачем погашено залишок заборгованості по кредиту, що підтверджується долученим до справи платіжним дорученням №Р24А1807912387D0047 від 11.10.2023 про перерахунок [PERSON] позивачу АТ «АБ «РАДАБАНК» коштів в сумі 17355 грн. З огляду на наведені обставини, оскільки позивачем обґрунтовано заявлено позов в частині стягнення з відповідача заборгованості в сумі 17355 грн., але в ході вирішення спору, відповідачем така заборгованість перед позивачем добровільно погашена, тому підстав для її стягнення із відповідача на даний час немає. У зв`язку із наведеним в задоволенні позову слід відмовити повністю. Водночас,

Outcome: approved