Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~У грудні 2022 року позивач звернувся до суду з указаним позовом, на обґрунтування якого зазначив, що 21.12.2022 року о 12-30 год у м. Житомирі, по вул. Покровській, 23 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю велосипеда «Буллс», яким керував велосипедист [PERSON] , та автомобіля марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобіль марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] , отримав механічні пошкодження. Постановою Богунського районного суду міста Житомира від 02.02.2022 року в справі № 295/17150/21 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. ст. 124, 122-4 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності. На момент дорожньо-транспортної пригоди діяв поліс добровільного страхування наземного транспорту (КАСКО) № ZRH0CPS-208F7PQ, який було укладено між ПрАТ «Страхова компанія «Уніка» та АТ КБ «ПриватБанк», згідно якого були застраховані майнові інтереси, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням наземним транспортним засобом марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] . Страхувальник своєчасно звернувся до ПрАТ «Страхова компанія «Уніка» із заявою № 00484849 про подію з ознаками страхового випадку згідно договору КАСКО № ZRH0CPS-208F7PQ. Заяву було розглянуто, пошкодження вказаного автомобіля визнано страховим випадком, у зв`язку з чим на підставі протоколу огляду транспортного засобу від 22.12.2021 року, ремонтної калькуляції № 00484849 від 22.12.2021 року, страхового акту № 00484849 від 29.12.2021 року позивач здійснив виплату суми страхового відшкодування за пошкоджений транспортний засіб у розмірі 18151,96 грн відповідно до платіжного доручення № 270274 від 30.12.2021 року. На підставі ст. 993 ЦК України та ст. 27 Закону України «Про страхування» позивача просить стягнути з відповідача, як з винної особи суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 18151,96 грн та судовий збір у сумі 2481,00 грн. Відповідач направив відзив на позовну заяву з викладеними в ньому запереченнями проти задоволення позову, в якому просить відмовити в задоволенні позову, зменшити суму відшкодування збитків та звільнити від сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним становищем. У відзиві вказав на поверхневу оцінку середньо-ринкової вартості деталей та послуг по їх заміні, через що у нього виникли сумніви в частині визначення позивачем суми відшкодування завданих збитків пошкодженням автомобіля марки «Toyota Land Cruiser 200», р.н. [NUMBER] . Пошкодження вказаному автомобілю завдано саме велосипедом, а не іншим автомобілем, що посилює його сумніви в масштабах завданих збитків вказаному автомобілю. Позивачем не надано квитанції по оплаті замінених деталей автомобіля та виконаних ремонтних робіт по відновленню автомобіля марки «Toyota Land Cruiser 200», р.н. [NUMBER] , що є необхідним доказом для справедливого розгляду даної справи. Також підкреслює на необхідності належного вигляду вищевказаних квитанцій з всіма реквізитами юридичної чи фізичної особи чи осіб, які здійснювали послуги з ремонтних робіт та постачання деталей автомобіля. Представником позивача направлено відповідь на відзив, за змістом якого, в додатку 8 до Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів (КТ3), затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092\~(у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159), міститься перелік рекомендованої нормативно-технічної, методичної, довідкової літератури та комп`ютерних програм, серед яких, зокрема, комп`ютерні програми «Audatex M21», «Audatex M95», «Audatex». Як вбачається з ремонтної калькуляції № 00484849 від 22.12.2021 року, вона була складена саме за допомогою комп`ютерної програми для складання калькуляцій відновлювального ремонту транспортних засобів «Audatex», що виключає сумніви щодо невідповідності ремонтно-відновлювальних робіт характеру пошкоджень. У судове засідання представник позивача не з`явився, направивши до суду клопотання з проханням розглядати справу за його відсутності. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, пояснивши, що свою позицію відсутністю належних та достатніх доказів на обґрунтування вимог позову. В протоколі огляду транспортного засобу від 22.12.2021\~року відсутні підписи осіб, які його склали, та з нього неможливо встановити, чи має особа, якого його складала, відношення до страхової компанії, оскільки не зазначено її посаду, а також у графі «назва деталі та опис пошкодження» не вказано розміри пошкоджень деталей, зазначених в п. 2-4. При цьому від розміру пошкоджень залежить об`єм (час) робіт, що впливає на вартість відновлювального ремонту та остаточний розмір матеріальних збитків. У протоколі не заповнені графи щодо необхідності заміни, ремонту, чи фарбування деталей, не заповнений розділ щодо комплектації ТЗ. Відповідача, як учасника ДТП, ніхто не викликав на огляд пошкодженого транспортного засобу всупереч п. 3.3 умов страхування за договором добровільного страхування наземного транспортного засобу, укладеного між ПрАТ «Уніка» та АТ КБ «ПриватБанк», яким передбачено, що для участі в експертизі страховик запрошує страхувальника і особу, відповідальну за заподіяний збиток. Отже, в даному випадку неможливо однозначно стверджувати, що вказані в протоколі огляду ушкодження та їх об`єм відносяться до події, що сталася 21.12.2021 року. Щодо ремонтної калькуляції № 00484849\~від 22.12.2021\~року, то в ній відсутній розділ «Запасні частини», де вказується найменування, код (номер) деталі та її вартість, у зв`язку з чим неможливо переконатися, які саме запасні частини враховані у зведених даних по розрахунку у вказаній калькуляції. Також з калькуляції неможливо встановити, хто саме її виконував та на підставі яких даних, та чи здійснювала особа, яка робила розрахунок (калькуляцію), особисто огляд ушкодженого Т3. Щодо страхового акту № 00484849 від 29.12.2021\~року, то він ґрунтується на вказаних вище протоколі огляду та калькуляції, які містять недоліки та з яких неможливо встановити дійсний об`єм пошкоджень, тому страховий акт не може бути належним та достатнім доказом розміру завданої майнової шкоди. Суд, заслухавши відповідача та його представника, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.\- Відповідно до ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 2 ст.\~89\~ЦПК України передбачено, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено, що 21.12.2021 року о 12-30 год у м. Житомирі, по вул. Покровській, 23 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю велосипеда «Буллс», яким керував велосипедист [PERSON] , та автомобіля марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] . Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобіль марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] , отримав механічні пошкодження. Постановою Богунського районного суду міста Житомира від 02.02.2022 року в справі № 295/17150/21 відповідача визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124, 122-4 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності. (а. с. 4). За положеннями ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, в силу положень ч. 6 ст. 82 ЦПК України винуватість [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди є встановленою судом і доказуванню не підлягає. На момент дорожньо-транспортної пригоди діяв поліс добровільного страхування наземного транспорту (КАСКО) № ZRH0CPS-208F7PQ від 15.09.2020 року, укладений між ПрАТ «Страхова компанія «Уніка» та АТ КБ «ПриватБанк», згідно якого були застраховані майнові інтереси, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням наземним транспортним засобом марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] , що належить страхувальнику відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] (а. с. 5 - 11). Страхувальник своєчасно звернувся до позивача із заявою № 00484849\~від 22.12.2021 року про подію з ознаками страхового випадку згідно договору КАСКО № ZRH0CPS-208F7PQ (а. с. 12). Відповідно до протоколу огляду транспортного засобу від 22.12.2021 року проведено огляд транспортного засобу марки «Toyota Land Cruiser», р. н. [NUMBER] , та встановлено характер пошкоджень (а. с. 14). Згідно з ремонтною калькуляцією № 00484849\~від 22.12.2021\~року, складеною за допомогою системи Аudatex, та страхового акту № 00484849 від 29.12.2021 року визначено суму страхового відшкодування, яка підлягала виплаті на підставі договору добровільного страхування наземного транспорту № ZRH0CPS-208F7PQ від 15.09.2020 року, в розмірі 18151,96 грн (а. с. 15 - 17). ПрАТ «Страхова компанія «Уніка» здійснило виплату суми страхового відшкодування за пошкоджений транспортний засіб марки «Toyota Land Cruiser», р. н. [NUMBER] , АТ КБ «Приват Банк» у розмірі 18151,96 грн, підтвердженням чому є платіжне доручення № 270274\~від 30.12.2021 року (а. с. 19). Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. За правилом п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про страхування» добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 988 ЦК України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. За змістом п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування» до обов`язків страховика, зокрема, належить при настанні страхового випадку у передбачений договором строк виплата страхового відшкодування, яке частиною 16 статті 9 даного Закону визначено як страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку. При цьому, розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник. Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України «Про страхування» виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акту (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком. Аналогічні приписи містяться в ч. ч. 1, 2 ст. 990 ЦК України, згідно яких страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката); страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком. Статтею 993 ЦК України та ст.\~27\~Закону України\~«Про страхування» передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. До страховика потерпілого переходить право вимоги до завдавача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування. Після такої виплати деліктне зобов`язання не припиняється. У ньому відбувається заміна кредитора: до страховика потерпілого переходить право вимоги, що належало цьому потерпілому у деліктному зобов`язанні, у межах виплаченого йому страхового відшкодування. Такий перехід права вимоги є суброгацією. Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 755/18006/15-ц (провадження № 14-176цс18). Позивач (який є страховиком потерпілої особи) виконав свої зобов`язання за договором добровільного страхування відповідно до умов, визначених у ньому, здійснивши відшкодування завданих збитків у повному обсязі. У зв`язку з виплатою позивачем страхового відшкодування до цієї особи (як до страховика потерпілої особи) перейшло право вимоги до заподіювача шкоди у деліктному зобов`язанні у межах виплаченого потерпілому страхового відшкодування, тобто відбулася заміна кредитора у деліктних відносинах, що виникли у зв`язку із завданням шкоди відповідачем, в порядку суброгації. Відповідно до ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Системне тлумачення наведених вище положень чинного законодавства дає підстави вважати, що в разі пошкодження транспортного засобу розмір шкоди, завданої транспортному засобу, що підлягає відшкодуванню страховиком, визначається виходячи з оцінки вартості витрат, які несе власник пошкодженого транспортного засобу при здійсненні його відновлювального ремонту. Водночас, як зазначено в прийнятих за результатами перегляду справ даної категорії постановах Верховного Суду від 25.07.2018 року в справі № 922/4013/17, від 20.03.2018 року в справі № 911/482/17, від 03.07.2019 року в справі № 910/12722/18, звіт про оцінку транспортного засобу є лише попереднім оціночним документом, в якому зазначається про можливу, але не кінцеву суму, що витрачена на відновлення транспортного засобу, а реальним підтвердженням виплати суми страхового відшкодування страхувальнику є платіжний документ про здійснення такої виплати. Визначаючи розмір заподіяної шкоди при страхуванні наземного транспорту, суди, у разі виникнення спору щодо визначення розміру шкоди, повинні виходити з фактичної (реальної) суми, встановленої висновком автотоварознавчої експертизи, або відповідними документами станції технічного обслуговування, на якій проводився ремонт автомобіля. Під час судового розгляду справи судом неодноразово роз`яснювалося відповідачу його право заявити клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи для з`ясування обставин справи, які мають істотне значення для вирішення спору, щодо визначення розміру матеріального збитку, завданого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 21.12.2021 року, пошкодженням застрахованого транспортного засобу марки «Toyota Land Cruiser», р.н. [NUMBER] , а також роз`яснено наслідки не вчинення такої процесуальної дії, які відповідачу були зрозумілі. Втім відповідного клопотання про призначення експертизи відповідачем не заявлено. Визначення розміру збитків на підставі ремонтної калькуляції, складеної за допомогою комп`ютерної програми «Audatex», не суперечить умовам чинного законодавства про оціночну діяльність, оскільки, комп`ютерна програма «Audatex» рекомендована пунктом 59 додатку 8 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Отже, наявність ремонтної калькуляції № 00484849\~від 22.12.2021\~року, складеної на основі комп`ютерної програми Аudatex, страхового акту № 00484849 від 29.12.2021 року та платіжного доручення від 30.12.2021 є достатніми доказами фактично здійснених позивачем витрат з виплати страхового відшкодування, які виникли внаслідок ДТП. За таких обставин, встановивши, що дорожньо-транспортна пригода сталася з вини відповідача, підтвердженням чого є постанова Богунського районного суду міста Житомира від 02.02.2022\~року по справі № 295/17150/21, а страховиком здійснено виплату потерпілій стороні страхове відшкодування в розмірі 18151,96 грн та стороною відповідача не спростовано розміру заподіяних збитків, завданих пошкодженням належного страхувальнику транспортного засобу, та, як наслідок розміру страхового відшкодування, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача в порядку суброгації суми виплаченого страхового відшкодування. Оскільки суд дійшов до висновку про задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати зі сплати судового збору за вимогу майнового характеру. Відповідач не звільнений від сплати судового збору, так як не відноситься до осіб, які звільняються від сплати судового збору згідно п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а саме особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю, що вбачається з наданих відповідачем копії довідки до акту огляду МСЕК на ім`я [PERSON] , [INFO] , якому встановлено інвалідність І групи, та копії довідки УСЗН Богунського району Департаменту соціальної політики Житомирської міської ради від 13.06.2022 року про перебування відповідачем на обліку та отримання компенсаційних виплат за надання соціальних послуг особі з інвалідністю [PERSON] .

Outcome: approved