Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-09 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: встановити юридичний факт проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки, без реєстрації шлюбу, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , з грудня 2010 року по 12.04.2021. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона з 03.11.1984 перебувала у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований в Дніпровському відділі ЗАГС м. Києва 03.11.1984, запис № 1553. З 22.03.2008 вказані особи були зареєстровані та постійно проживали однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] , у будинку, що належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 08.11.2007 Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА). Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29.10.2010 у справі № 2- 3943/1-2010р. шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. До такого кроку щодо розірвання шлюбу [PERSON] та [PERSON] змушені були вдатися через охолодження їх шлюбних відносин та через певні суб`єктивні обставини - наявність у [PERSON] кредитних зобов`язань та спільне бажання подружжя відокремити від них дружину [PERSON] . Разом із тим, фактично - розірвання шлюбу носило суто формальний характер - [PERSON] та [PERSON] примирилися вже у грудні 2010 року, були зареєстровані та продовжували проживати спільно однією сім`єю як чоловік і жінка у належному [PERSON] будинку, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, були пов`язані спільним побутом і мали спільні права та обов`язки, тобто між ними продовжувалися усталені відносини, що притаманні подружжю. Рішення суду про розірвання шлюбу не подавалось вказаними особами до РАЦС та свідоцтво про розірвання шлюбу не отримувалось, відмітки до паспортів про розірвання шлюбу не вносилися. При цьому вказані особи не перебували у будь-якому іншому зареєстрованому шлюбі. [INFO] [PERSON] помер природньою смертю, за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] особисто виконала всі необхідні процедури та здійснила поховання чоловіка. 14.09.2021 [PERSON] для прийняття та отримання спадщини звернулась до приватного нотаріуса КМНО Нечитайло І.В. із відповідною заявою та нотаріусом за № 10/2021 було відкрито спадкову справу, про що внесено відомості у Спадковий реєстр за № 68296648. Разом із тим, нотаріусом заявниці було роз`яснено, що документально підтверджується факт її перебування у зареєстрованому шлюбі з 03.11.1984 по 29.10.2010, в той час як проживання сторін однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з грудня 2010 року і по день смерті [PERSON] нотаріусом встановлений бути не може, в силу відсутності правової компетенції та рекомендовано звернутися до суду. Будь-якого нерухомого майна на [PERSON] на час його смерті зареєстровано не було, а єдиним спадковим майном померлого є зареєстрований на нього автомобіль автомобіль ВАЗ 11183, держ.номер [NUMBER] , 2007 року випуску, номер кузова [NUMBER] , сірого кольору. [PERSON] є єдиним спадкоємцем померлого, оскільки проживала із [PERSON] однією сім`єю як дружина та чоловік більш як п`ять років до часу відкриття спадщини, а саме - 37 років, з яких частина вказаного строк приходиться на період зареєстрованого шлюбу, а інша частина на період проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Будь-які інші спадкоємці у [PERSON] відсутні і у встановлені ст. 1270 ЦК України строки для прийняття спадщини втім, як і на теперішній час, до нотаріуса будь-які інші особи не зверталися, заповіту померлий не залишив. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 28.03.2023 відкрито провадження у цій цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено її до підготовчого судового засідання та учасникам справи роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки; витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нечитайло Інни Вацлівни (м. Київ вул. Р.Окіпної, 4 оф. 83) копію спадкової справи №10/2021 заведеної щодо майна померлого [PERSON] (спадковий реєстр №682986648). Копію ухвали суду про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та додатками до неї представником відповідача було отримано - 10.04.2023, третьою особою - 10.04.2023, про що свідчать рекомендовані поштові повідомлення про вручення поштових відправлень. Копія вказаної ухвали суду представником позивача була отримана 29.03.2023, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа. 14.04.2023 до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Нечитайло Інни Вацлівни надійшла копія спадкової справи № 10/2021 до майна померлого [INFO] [PERSON] на виконання ухвали суду від 28.03.2023. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 27.04.2023 заяву представника відповідача Київської міської ради - Глущенко Анастасії Олегівни про продовження процесуального строку на подання відзиву задоволено, встановлено відповідачу строк для ознайомлення з матеріалами спадкової справи №10/2021 заведеної щодо майна померлого [PERSON] (спадковий реєстр №682986648), до 04.05.2023 та продовжено відповідачу процесуальний строку на подання відзиву в межах розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нечитайло Інна Вацлівна про встановлення факту проживання однією сім`єю, до 12.05.2023. 10.05.2023 до суду від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив, у якому остання в задоволенні позовних вимог просить відмовити повністю. Додатково, по суті позовних вимог, пояснила суду, що відповідачем не заперечуються обставини смерті [INFO] [PERSON] , приналежності йому транспортного засобу марки ВАЗ 11183, д.н.з. [NUMBER] , 2007 року випуску, реєстрації з 22.03.2008 у будинку [ADDRESS] позивачки разом зі спадкодавцем, поховання позивачкою [PERSON] , звернення позивачки із заявою про прийняття спадщини та отримання рекомендації встановити у судовому порядку юридичний факт. Водночас, відповідач вважає, що вказані обставини не є підставою для встановлення факту проживання позивачки з грудня 2010 року по 12.04.2021 однією сім`єю зі спадкодавцем [PERSON] , [INFO] , з огляду на наступне. Посилання позивачки на ту обставину, що вона та спадкодавець [PERSON] не ініціювали оформлення у встановленому законом порядку реєстрацію факту розірвання шлюбу, що зареєстрований ними 03.11.1984 та розірваний рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29.10.2010, не надавалось до органів РАЦС, не отримувались свідоцтва про розірвання шлюбу, не узгоджується із письмовим доказом - витягом з Державного реєстру актів громадянського стану (а.с.62), з якого вбачається, що до реєстру 25.11.2010 внесено запис про розірвання шлюбу, що укладено 03.11.1984 році між позивачкою та спадкодавцем. Також не є переконливим доказом проживання позивачки та спадкодавця однією сім`єю без реєстрації шлюбу реєстрація позивачки та спадкодавця за однією адресою, тобто, в одному будинку по [ADDRESS] , що належить позивачці, оскільки позивачка та спадкоємець проживали у цьому будинку ще з 22.03.2008, право на проживання його у цьому будинку ґрунтувалось на існуванні права спільної сумісної власності на будинок, який зареєстровано за позивачкою на підставі свідоцтва про право власності на садовий будинок СТ «НАУКА» від 01.11.2007 (а.с.19), тобто, отриманого у період зареєстрованого між позивачкою та спадкодавцем шлюбу. Враховуючи, що рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29.10.2010 встановлено, що «сім`я фактично перестала існувати, між сторонами припинені шлюбні відносини та ведення спільного господарства з початку 2006 року, з того часу проживають окремо» і встановлене судом не узгоджується із доводами позову про те, що позивачка весь час з 1984 року до дня смерті спадкодавця [PERSON] 12.04.2021 при розірвання шлюбу судовим рішенням 29.10.2010, проживали однією сім`єю, об`єктивно підстави для задоволення позову про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем відсутні. 31.05.2023 до суду від представника позивача [PERSON] - [PERSON] надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання у відсутність позивача та закриття підготовчого засідання. 01.06.2023 до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про проведення підготовчого засідання за відсутності позивача та його представника. 04.07.2023 до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про долучення доказів. 06.09.2023 до суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - [PERSON] , у якій останній просить суд закрити підготовче провадження по справі та призначити справу до судового розгляду, провівши підготовче судове засідання у відсутність позивача та її представника. Зазначив, що позовні вимоги підтримує, уточнень до позову не має, мирову угоду укласти не бажає. Крім того, просить суд долучити докази до матеріалів справи та викликати в судове засідання свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Інших заяв по суті справи від учасників справи не надійшло. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 06.09.2023 закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нечитайло Інна Вацлівна про встановлення факту проживання однією сім`єю, призначено справу до судового розгляду по суті , постановлено в судове засідання викликати сторони по справі, свідків: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Представник позивача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні підтримав заявлений позов та просив його задовольнити. Додатково пояснив суду, що померлий [PERSON] був колишнім законним чоловіком позивачки, після смерті якого відкрилась спадщина на рухоме майно. Позивач є спадкоємицею 4 черги, оскільки остання з померлим до дня смерті проживали однією сім`єю. Так, упродовж тривалого часу сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням суду у 2010 році. Проте рішення про розірвання шлюбу було прийнято сторонами формально, зумовлене кредитними зобов`язаннями [PERSON] . Подружжя жило у будинку, який належить позивачу, у якому вони вели спільне господарство та мали спільний побут. Інших спадкоємців після померлого немає. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що знає позивача та [PERSON] з 2007-2008 року через сина позивача, [PERSON] . Надавав консультації щодо земельних справ. Спілкувалися із подружжям кожного місяця. Вони жили на дачі і свідок іноді приїздив до них у гості, надавати консультації, а іноді бував у їх місцевості, приїжджаючи до друзів та міг завітати до них. Померлий [PERSON] хотів купити землю, оформити іпотеку, проте позивач була проти, оскільки не бажала неприємностей із нерухомістю, що їй належала. Таким чином, вони у 2010 році розлучилися, але в їх житті нічого не змінилось, бо розірвання шлюбу було формальним. Вони постійно жили разом, разом усе робили. Свідок приїздив до них на дні народження та на Новий Рік . У [PERSON] власних дітей не було, а батьки померли. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що знає позивача з 2005 року. Позивач є мамою друга її чоловіка. З того часу знала померлого [PERSON] . Свідок та подружжя [PERSON] - [PERSON] дружили, відвідували один одного на дні народження, їздили разом на море. Приблизно у 2016 свідок разом із родиною переїхали в будинок на [ADDRESS] , після чого бачились ще частіше із подружжям [PERSON] - [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] були сім`єю, до них приїздили онуки. Свідок купила у [PERSON] будинок, а житло було розміщене зовсім поряд, тому часто спілкувалися. Позивач дуже переймалась через бізнес [PERSON] , тому вони розлучились формально, але продовжували жити разом, робити все разом. Були пов`язані спільним побутом та бюджетом. Померлий сам був із росії, мав брата якогось, але про нього нічого не відомо. У судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що знає позивачку приблизно з 1987 року, оскільки дружить з її сином [PERSON] , мають близькі та теплі стосунки, дружать. Подружжя [PERSON] - [PERSON] усе життя пожили як одне ціле. [PERSON] вирішив зайнятися бізнесом, а [PERSON] була проти цього. Подружжя жило разом, приїздило в гості до свідка. Свідок також приїздив у гості до сім`ї [PERSON] . Вони приглядали за дітьми свідка. Були з ними як одна велика сім`я. Після розірвання шлюбу, в їх житті нічого не змінилося, бо вони завжди і всюди були разом. Померлий [PERSON] ніколи не розповідав про будь-яких родичів, до нього ніхто ніколи не приїздив та не телефонував. Свідок дуже близький до родини, тому про наявність родичів було б щось відомо, проте останнього нічого не відомо, лише у позивача є діти та онуки. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, покази свідків, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Як убачається з матеріалів справи, [PERSON] народилася [INFO] у селищі В`юнище Переяслав-Хмельницького району Київської області (а.с. 6-9). 03.11.1984 між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб у Дніпровському О/ЗАГС, актовий запис № 1553, після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка - [PERSON] , дружини - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу від 03.11.1984 серія [NUMBER] (а.с. 11). Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29.10.2010 позов [PERSON] до [PERSON] ро розірвання шлюбу та визнання права приватної власності задоволено та вирішено шлюб зареєстрований між [PERSON] та [PERSON] , в Дніпровському відділі ЗАГС м. Києва, 3 листопада 1984 року, запис № 1553 розірвати та визнати за [PERSON] право особистої приватної власності на земельну ділянку № [NUMBER] , яка розташована по [ADDRESS] та на садовий будинок [ADDRESS] (а.с. 14-15). [PERSON] , [INFO] , уродженець російської федерації, помер у віці 72 років - [INFO] у м. Києві, про що 13.04.2021 складено відповідний актовий запис № 887 та цього ж дня Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] (а.с. 20). Убачається, що [PERSON] та [PERSON] з 22.02.2008 були зареєстровані за адресою проживання: [ADDRESS] ( а.с. 12-13). Згідно свідоцтва про право власності від 08.11.2007 [PERSON] на праві приватної власності належить садовий будинок [ADDRESS] (а.с.19). 14.04.2021 між [PERSON] та Ритуальною службою СКП «Київський крематорій» було укладено договір-замовлення № 1.151490К на організацію та проведення поховання померлого [PERSON] (а.с.22). 14.04.2021 між [PERSON] та Ритуальною службою СКП «Київський крематорій» було укладено договір-замовлення № 1.151494К на організацію та проведення поховання померлого [PERSON] (а.с.23). Згідно довідки СТ «НАУКА» № 22/174 від 15.02.2022, виданій [PERSON] про те, що вона та [PERSON] , [INFO] , померлий [INFO] у віці 71 років - дійсно з 22.03.2008 були зареєстровані за адресою: [ADDRESS] та спільно проживали за вказаною адресою. Власними спостереженнями керівництва СТ «Наука» та опросом сусідів встановлено, що [PERSON] та [PERSON] вели за вказаною адресою спільне домогосподарство, мали спільний побут, разом приймали участь у соціальному житті СТ «Наука» та спілкувалися із його членами. Зарекомендували себе лише з позитивної сторони. За період проживання (з 2008 року) скарг від сусідів на них не поступало (а.с. 25). [PERSON] вносились внески до СТ «НАУКА» у період з 2013 по 2018 роки, що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордера (а.с. 26). Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо [PERSON] , РНОКПП - [NUMBER] , відомості відсутні (а.с. 29). Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] , за [PERSON] зареєстрований транспортний засіб ВАЗ 11183 (а.с.30). 14.09.2021 [PERSON] звернулася із заявою, посвідченою [PERSON] , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, у якій зазначила, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , який був постійно зареєстрований до смерті за адресою: [ADDRESS] та на день його смерті залишилась спадщина, яку вона приймає (а.с. 54). 14.09.2021 до Спадкового реєстру приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Нечитайло І.В., внесено реєстраційний запис № 68296648 щодо реєстрації спадкової справи № 10/2021 до майна [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 27). Листом вих №78/02-14 від 08.11.2021 приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, Нечитайло І.В., повідомлено [PERSON] , що за результатами розгляду поданих [PERSON] документів встановлено, що документально підтверджується факт її перебування у зареєстрованому шлюбі із померлим [PERSON] в період з 03.11.1984 по 29.10.2010, в той час як їх спільне проживання однією сім`єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з 29.10.2010 по день смерті [PERSON] приватним нотаріусом не може бути встановлено в силу відсутності відповідної правової компетенції та рекомендовано звернутися до суду з метою встановлення такого юридичного факту, із встановленням якого одержується право на спадкування за законом, як спадкоємець певної черги спадкоємців. Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд вправі розглядати справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу за таких умов: має місце спільне проживання чоловіка та жінки однією сім`єю, термін спільного проживання (не менше п`яти років); мета встановлення факту (розподіл спільно набутого майна, спадкування за законом), крім того, важливою складовою є відсутність спору про право. Як роз`яснено в п. 7 Постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Метою встановлення факту проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] як жінки та чоловіка є прийняття позивачкою спадщини за законом у четверту чергу у відповідності до ст. 1264 ЦК України після смерті останнього. Відповідно до частин першої, другої статті 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Проживання однією сім`єю жінки та чоловіка без шлюбу не є підставою для виникнення у них прав та обов`язків подружжя. Згідно з частиною першою статті 36 СК України шлюб є підставою для виникнення прав та обов`язків подружжя. Відповідно ч. 2 ст. 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Тобто, поняття сім`ї дається через формулювання її ознак, головною з яких є наявність між її членами взаємних прав та обов`язків, що зумовлені їхнім спільним проживанням. Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 3 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» членами сім`ї військовослужбовця є, зокрема, особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з військовослужбовцем у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки. Саме такий правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 14-283цс18 (провадження № 14-283цс18). За приписами ст. 1264 Цивільного кодексу України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Згідно із роз`ясненнями п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. Для набуття права на спадкування за законом на підставі ст. 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Зважаючи на те, що показання свідків не протирічать іншим зібраним по справі доказам, суд оцінює вказані показання як достовірні, та беручи до уваги вищенаведене, досліджені у судовому засіданні докази, в тому числі фотокартки, приходить висновку, що позивачка [PERSON] проживала однією сім`єю із [PERSON] без реєстрації шлюбу з грудня 2010 року і по день смерті [PERSON] - [INFO] , вони мали взаємні права та обов`язки, були пов`язані спільним побутом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог та задоволення позову [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Нечитайло Інна Вацлівна про встановлення факту проживання однією сім`єю. На підставі викладеного,

Outcome: approved