Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-09 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати за ним в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , право власності на 51/100 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та на 51/100 частину земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер:8000000000:66:051:0016. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] , про що в книзі реєстрації смертей 08.08.2007 зроблено відповідний актовий запис за № 15145 та видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] . Разом з тим, за життя [PERSON] зробила розпорядження щодо майна, яке належало їй на праві приватної власності. Так, 27.07.2007 [PERSON] здійснила заповіт, посвідчений Костенко Т.А., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу та зареєстрований в реєстрі за № 3632. Відповідно до вищевказаного заповіту, [PERSON] заповідала все своє майно своєму синові - [PERSON] . Так, до спадкового майна, яке належало спадкодавцю до дня її смерті належало наступне майно: земельна ділянка та житловий будинок (на якій він розташований), під [ADDRESS] . При цьому, на день вчинення заповіту, [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , який помер [INFO] , про що в книзі реєстрації смертей 06.10.2007 зроблено відповідний актовий запис за № 19015 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . Інших спадкоємців [PERSON] не мала. На час смерті обох батьків, [PERSON] був зареєстрований та проживав разом з батьками за адресою: [ADDRESS] (приватний будинок). У подальшому, з метою оформлення права власності за заповітом, позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сергієнко Сергія Сергійовича з відповідною заявою, проте, отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих..№ 03/02-31 від 19.01.2022, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 26.04.2023 відкрито провадження у цій цивільній справ, за правилами загального позовного провадження у підготовчому судовому засіданні та учасникам справи роз`яснено процесуальна права подати заяви по суті справи і встановлено відповідні строки. Копію ухвали суду про відкриття провадження разом з копією позовної заяви та додатками до неї представником відповідача було отримано - 08.05.2023, третьою особою - 08.05.2023, про що свідчать рекомендовані поштові повідомлення про вручення поштових відправлень. Копія вказаної ухвали суду представником позивача була отримана 28.04.2023, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа. 19.05.2023 до суду від представника відповідача Київської міської ради - Ляхової Я.Ю. надійшов відзив, у якому остання просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.05.2023 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сергієнко Сергія Сергійовича та з КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» письмові докази у справі. 26.06.2023 до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сергієнко Сергія Сергійовича надійшла копія спадкової справи № 08-2018 до майна, померлої [INFO] [PERSON] . 20.07.2023 до суду від представника позивача [PERSON] - [PERSON] надійшла заява, у якій остання просить суд проводити підготовче судове засідання у її відсутність, позовні вимоги підтримує, уточнень до позову не має, мирову угоду укласти не бажає, клопотань про витребування доказів, виклик свідків та ін. не має, нею повідомлені всі обставини, які їй відомі. 10.08.2023 до суду з КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» надійшли витребувані судом докази. Інших заяв по суті справи від учасників справи не надійшло. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 07.09.2023 закінчено підготовче провадження у цій цивільній справі та призначено її до судового розгляду по суті. 03.10.2023 до суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - [PERSON] про розгляд справи без участі позивача та його представника, у якій остання позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін та третьої особи. Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, доходить наступного. Як убачається з матеріалів справи, [INFO] народився [PERSON] , батьками якого записані [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] (а.с.23). [PERSON] , [INFO] , за життя, 27.07.2007, склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Костенко Т.А. та зареєстрований в реєстрі за № 3632, за яким остання заповіла належну їй на праві власності земельну ділянку та жилий будинок ( на якій він розташований), під [ADDRESS] [PERSON] (а.с. 19). [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 08.08.2007 серія [NUMBER] виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві (а.с. 20). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 06.10.2007 серія [NUMBER] виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві (а.с. 21). Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Таким чином, позивач, [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті його матері, [PERSON] . В силу ч.ч. 1, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За приписами ч. 1 ст. 1269, ст. 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, у строк тривалістю шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 51/100 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та на 51/100 частину земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер:8000000000:66:051:0016, які належали померлій на праві спільної часткової власності. У цій частині судом було встановлено, що ухвалою Народного суду Дарницького району м. Києва від 28.12.1982 було затверджено мирову угоду від 28.12.1982, за умовами якої, зокрема, але не виключно: [PERSON] на праві власності переходить 49/100 частини будинку [ADDRESS] з правом користування приміщеннями по плану 1-1, 1-2, 1-3, 1-4 і 7 кв.м в приміщенні 2-5, сарай «В» 622 руб., погреб «Б» - 446 рублів, половина паркану; [PERSON] на праві власності переходить 51/100 частини цього ж будинку з правом користування приміщеннями по плану 2-1, 2-2, 2-3, 2-, 2-5 і 10 кв.м. в приміщенні 1-5 туалет «Д» - 71 руб., половина паркану (а.с. 24-26). 02.08.1985 Київським міським бюро технічної інвентаризації було видано довідку-характеристику для складання договору конкретного користування для пред`явлення в Київську міську нотаріальну контору про те, що житловий будинок [ADDRESS] зареєстрований в бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі під реєстровим № 9834 за [PERSON] , якій належить 51/100 частини будинку та [PERSON] , якій належить 49/100 частини будинку на підставі мирової угоди, затвердженої Народним судом Дарницького району м. Києва від 28.12.1982 (а.с. 27). 24.12.1999 Київським міським бюро технічної інвентаризації [PERSON] було видано технічний паспорт на жилий будинок [ADDRESS] (а.с. 28-30). 13.10.2000 [PERSON] , яка мешкає за адресою: [ADDRESS] було видано державний акт на право приватної власності на землю, на підставі розпорядження Київської міської ради Київської міської державної адміністрації від 29.06.2000 № 202-1/923 та від 06.02.1998 № 220, на 51/100 земельної ділянки, яка розташована на території [ADDRESS] для обслуговування жилого будинку і господарських будівель (а.с.31). 27.10.2018 [PERSON] на підставі довіреності, посвідченої 21.07.2018 приватним нотаріусом Киїського міського нотаріального округу Сергієнком С. С. за реєстровим № 913, в інтересах [PERSON] подано відповідну заяву про прийняття спадщини за заповітом, яка залишилась після смерті його матері, [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с. 80). 27.10.2018 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сергієнко С.С. було заведено спадкову справу № 08-2018 до майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , номер у Спадковому реєстрі: 63219569 (а.с. 79-95). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на 51/100 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та на 51/100 частину земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер:8000000000:66:051:0016, які належали померлій на праві спільної часткової власності. [PERSON] , приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, за результатом розгляду заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 51/100 частину житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та на 51/100 частину земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер:8000000000:66:051:0016, винесено постанову від 19.01.2022 вих.№ 03/02-31 про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку із відсутністю оригіналів документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно (а.с. 78). Об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи (ч. 1 ст. 178 ЦПК України). Відповідно до п.п. 4.14, 4.15, 4.18. п. 4 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року № 282/20595, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. За нормою ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦК України право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно із ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Пунктом 3 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» встановлено, що нотаріуси наділені повноваженнями щодо вчинення нотаріальної дії по видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно із ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом у розрізі заявлених позовних вимог, було встановлено про те, що 51/100 частина житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] та 51/100 частина земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер:8000000000:66:051:0016, належали [PERSON] на відповідній правовій підставі, що підтверджується доказами, які наявні в матеріалах справи, тому вимоги позивача про визнання права власності в порядку спадкування є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд доходить висновку про обґрунтованість заявлених позивачем позовних вимог та задоволення позову [PERSON] до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сергієнко Сергій Сергійович про визнання права власності в порядку спадкування. На підставі викладеного,

Outcome: approved