Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-11 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третя особа: Обухівська районна державна нотаріальна контора Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує наступним. [INFO] померла\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~яка є\~бабусею позивача. Серед архівних\~документів остання\~виявила заповіт\~складений на\~користь позивача,\~який був\~нотаріально засвідчений\~08.10.2015\~року державним\~нотаріусом Другої\~Львівської державної\~нотаріальної контори\~Рудою С.В.,\~реєстровий номер\~4-371. Після смерті\~ [PERSON] \~відкрилася спадщина,\~яка складається\~з частки\~у квартирі\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~на яку\~претендувала,\~однак не\~оформила своїх\~спадкових прав,\~ [PERSON] \~після смерті\~своєї матері\~-\~прабабусі [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] .\~Спадкова справа\~була зареєстрована\~Другою Львівською\~нотаріальною конторою\~-\~витяг про\~реєстрацію у\~спадковому реєстрі\~від 14.03.2015\~р.\~№ 39872972. Спадкоємцем до майна бабусі по закону є моя мама відповідачка по справі. яка вчасно звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 12 червня 2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу 10-денний строк для усунення недоліків. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 12 вересня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. 02 жовтня 2023 року на адресу Галицького районного суду м. Львова надійшла заява від [PERSON] про визнання позову. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи шляхом скерування смс-повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення від 08.10.2023 року. Відповідач в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом скерування смс-повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення від 08.10.2023 року. У заяві про визнання позову від 02.10.2023 року просить розглядати справу у її відсутності. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом скерування смс-повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа від 08.10.2023 року. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що визнання позову відповідачкою не суперечать вимогам законодавства України і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому є підстави для ухвалення рішення про задоволення позову. Суд, беручи до уваги визнання позову відповідачкою, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть від 25.08.2017 року серії [NUMBER] , виданим Жидачівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, [PERSON] померла [INFO] . Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ч. 1 ст. 1217 ЦК України). Згідно з ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Померлою [PERSON] було складено заповіт на користь [PERSON] . Згідно з копією заповіту від 08.10.2015 року, нотаріально посвідченого державним нотаріусом Другої Львівської державної нотаріальної контори Рудою С.В., [PERSON] заповіла належну їй на праві приватної власності частину квартири [ADDRESS] [PERSON] . Статтею 1220 ЦК України унормовано, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 статті 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частино 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. З листа Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області № 354/02-14 від 15.02.2018 року \~ \~ \~ \~ вбачається, що [PERSON] подала 01.02.2018 року заяву про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Відповідно до листа Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області № 663/02-14 від 05.10.2022 року Обухівська державна нотаріальна контора Київської області отримала заяву, яку було зареєстровано в книзі вхідної кореспонденції 27.09.2022 року за № 349/02-14, яку було долучено до спадкової справи № 322/2017 після померлої [PERSON] . Спадкова справа була заведена 06.10.2017 році за заявою спадкоємця за законом. Для встановлення факту смерті громадянина нотаріусу було надано свідоцтво про смерть, видане органом реєстрації актів цивільного стану. На підтвердження місця відкриття спадщини нотаріусу була подана довідка органу місцевого самоврядування. Під час реєстрації спадкової справи нотаріус робить перевірку спадкового реєстру з приводу наявності заповітів від спадкодавці. Нотаріус виявила наявність заповіту від імені померлої [PERSON] і зробила запит нотаріусу, яка посвідчувала заповіт. 01.02.2018 року Обухівською державною нотаріальною конторою була отримана ще заява від спадкоємиці за законом, яка також була долучена до спадкової справи. Згідно статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Обґрунтовуючи поважність причини пропуску вказаного строку, позивач посилається на те, що їй не було відомо про складання заповіту [PERSON] на її користь. Виявила стакий серед архівних документів. На думку суду, причини пропущення позивачем строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини є поважними, тому позивачу слід визначити додатковий строк. Відповідно до ч.1\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Отже, враховуючи визнання відповідачем позову, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, з огляду на поважність причини пропуску позивачем строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначити йому додатковий трьохмісячний строк з моменту набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття\~спадщини після смерті, [PERSON] , яка померла [INFO] . Частиною 1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Тому суд вважає, що позивачу слід повернути 50 відсотків сплаченого судового збору при поданні позовної заяви до суду.

Outcome: approved