Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-15 00:00:00

08 листопада 2021 позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про стягнення з них вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в розмірі 26157,49 грн., судові витрати у розмірі 22270,00грн. та вартість робіт по експертизі лічильника у сумі 4959,49грн. Позов обґрунтований тим, що позивач, відповідно до законодавства виконує функції розподілу природного газу, забезпечення комерційного обліку природного газу, формування добових, декадних, місячних, квартальних та річних показників фактичного об`єму та обсягу передачі природного газу тощо. 12.05.2021 за адресою: [ADDRESS] , виявлено порушення, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ з причини ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра. Вказаний лічильник демонтовано та направлено на експертизу. При складанні акту про порушення представникам позивача стало відомо про зміну власника домоволодіння: відповідач [PERSON] набув права власності на підставі договору купівлі-продажу, однак він не підписав заяву-приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу з позивачем, тобто є несанкціонованим користувачем. Згідно з актом експертизи лічильника газу №683 від 20.05.2021 встановлено невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму, висновок комісії - несанкціоноване втручання в газовий лічильник, лічильник визнано непридатним до застосування. 23.06.2021 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань або зміни режиму нарахування обсягів природного газу у разі виявлення порушень відповідно до законодавства, комісією було розглянуто Акт про порушення від 12.05.2021 №КН 002176. За результатами розгляду комісією акту про порушення від 12.05.2021 №КН 002176 прийнято рішення про задоволення вказаного акту та проведення донарахування абоненту необлікованого об`єму природного газу за період з 13.11.2020 по 12.05.2021. Донарахований необлікований об`єм природного газу позивачем розраховано за граничним об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з 13.11.2020 по 12.05.2021, що відображено в акті-рахунку. При проведенні розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу за граничними об`ємами споживання враховано наступні параметри: опалювальна площа - 104,30м2, норма споживання газу на опалення - 11 м3, протягом опалювального періоду та 11 м3*30% протягом міжопалювального періоду, норма споживання газу плити газової на одну особу - 18,3 м3, вартість природного газу протягом цього періоду визначається за цінами закупівлі та складає 55101,80грн.. Згідно Кодексу газорозподільних систем якщо за результатами експертизи буде затверджено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою компенсуються за рахунок споживача. Якщо сам ЗВТ за результатами експертизи буде визнаний непридатним до використання чи потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача. [PERSON] було надано рахунки на оплату відповідних витрат на суму 5680,00грн., але їх вартість останній не сплатив. Споживачу було направлено поштою претензію про сплату заборгованості, акт-розрахунок, рахунок на оплату вартості не облікованого донарахованого об`єму природного газу, однак останнім вони не оплачені, тому позивач просить сягнути вказані суми в судовому порядку. Представником відповідача [PERSON] - адвокатом Негодовою О.П. надано відзив на позов, в якому заперечували проти задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Позивачем безпідставно вказано, що [PERSON] є несанкціонованим споживачем, оскільки згідно ЦК України фактом приєднання споживача до умов договору є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір, в т.ч. сплата рахунка Оператора ГРМ. Також позивачем не надано достатніх доказів несанкціонованого втручання у роботу газового лічильника зі сторони [PERSON] . З Акту №683 вбачається, що чергова повірка лічильника не проводилася, але за результатами позачергової повірки його визнано непридатним до застосування. В Акті про порушення та Акті про виявлені порушення не конкретизовано, у чому саме наявні порушення в даному випадку, наявні лише загальні нормативні посилання на випадки порушень. Комісія припустила, що пломба перевстановлювалась споживачем, проте чи дійсно був такий доступ, чим це підтверджено - не вказано, також не встановлено чи коректно відраховує лічильник. З цього випливає, що донарахування об`єму природного газу було вчинено без вагомих доказів підтвердження факту втручання у роботу лічильника зі сторони відповідача, як і доказів викривлення даних обліку природного газу при роботі лічильника. Крім того, комісія «ОГС «Харківміськгаз» спільно з ДП «Укрметртестстандарт» є відомчою експертизою і не є експертизою у розумінні діючого законодавства, тому акт експертизи лічильника є внутрішньовідомчим інформаційним документом і не є висновком експерта в розумінні діючого законодавства. Також варто врахувати, що з відповіді на запит адвоката вбачається, що термін періодичної повірки лічильника було пропущено з вини Оператора ГРМ, а тому об`єм спожитого газу по об`єкту побутового споживача за відповідний період має визначатися за фактичними даними лічильника газу, за яким пропущений термін повірки. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Бойко К.Б. надала відзив, в якому у задоволенні позову просила відмовити. У судовому засіданні представник позивача позові підтримала,посилалась на факти та обставини, про які йдеться в позовній заяві та просила його задовольнити. Відповідач [PERSON] проти задоволення позову заперечував, наполягав на протиправності дій позивача. Відповідач [PERSON] до суду не з`явилася, про причини неявки суд не сповістила, про час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, заяв про відкладення розгляду справи від неї не надходило. Представник відповідача [PERSON] проти задоволення позову заперечувала, посилалась на доводи, викладені у відзиві на позов. Представник відповідача [PERSON] просила суд врахувати доводи, наведені у письмовому відзиві та просила суд у задоволенні позовних вимог АТ "Харківгаз" відмовити. Також в ході судового засідання представник відповідача - адвокат Бойко К.Б. просила суд не розглядати подане 15.02.2022 клопотання про залучення третьої особи. Суд, вислухавши пояснення представників сторін та відповідача, розглянувши позов, повно та всебічно дослідивши надані докази встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Суд установив, що 26.03.2018 [PERSON] продала житловий будинок з надвірними будівлями [ADDRESS] , покупцем часток вказаного домоволодіння є [PERSON] , та, відповідно покупцем частки домоволодіння є [PERSON] . Згідно інформації Чугуївського відділу продажів АТ «Харківгаззбут» від 09.08.2021 (а.с.24) за період з 01.12.2015 по 31.12.2019 від споживача [PERSON] , яка мешкає за адресою [ADDRESS] , періодично надходила оплата послуг газопостачання. 12.05.2021 об 11:32 год. АТ «Харківгаз» складено акт про порушення №КН 002176 (копія а.с.13), згідно якого за адресою: [ADDRESS] зафіксовано порушення, передбачене п.1.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС - несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу) на підставі ознак зняття мастичних пломб, порушення повірчого тавра лічильника Gallus 00515258. Вказаний акт підписано представниками АТ «Харківгаз» Спіциним К.Ю., [PERSON] , та надано під підпис [PERSON] 12.05.2021 складено акт №002176 про виявлені порушення (копія а.с.16) згідно якого представник майстер відділу обслуговуваня ВОГ управління метрології АТ «Харківгаз» Чубукін М.В., [PERSON] висловлюють сумнів у правильні роботі встановленого за адресою: [ADDRESS] лічильника газу типу G-2,5 зав.№00515258 з показами 51583,90м3 з причини ознак зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра. Згідно копії акта (протоколу) №2176 від 12.05.2021 щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу (а.с.15) лічильник Gallus G-2,5, зав.№005152 з показами 615-РЗ, 90м3, який встановлено за адресою: [ADDRESS] , споживач [PERSON] , направляється на експертизу в лабораторію з ТО та ремонту побутових та промислових ЛГ АТ «Харківгаз». Лічильник газу споживача демонтується, замість нього в присутності споживача встановлюється інший лічильник газу типу Gallus G-4 зав.№03129471 з показами 13336,18 м3. З 12.05.2021 на час проведення експертизи газові прилади та пристрої споживача підключені до системи газопостачання без лічильника. 20.05.2021 складено акт №683 експертизи лічильника (копія а.с.21), згідно якого проведено експертизу лічильника газу типу Gallus-2000 зав.№00515258, покази 61583 м3 та встановлено невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника, існує доступ до відлікового механізму. Висновок: несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу. 20.05.2021 складено довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/33952 (а.с.22) згідно якої лічильник газу мембранний Gallus-2000, G-4 зав. №00515258 визнано непридатним у зв`язку з невідповідністю ідентифікаційних ознак захисного пломбування, що застосовується виробником лічильника. Згідно копії протоколу №29/06 засідання комісії з розгляду актів про порушення Чугуївського відділення АТ «Харківгаз» від 23.06.2021 (а.с.17-18) розглянуто акт про порушення №КН 002176 від 12.05.2021 щодо виявлених порушень вимог Кодексу ГРС п.п.3 п.1 гл.2 розд. ХІ, зафіксованих за адресою: [ADDRESS] , о/р [NUMBER]. Ухвалено вказаний акт визнати таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРС та задовольнити, здійснити перерахунок об`єму необлікованого природного газу за граничними об`ємами споживання природного газу населенням, з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку його усунення, а саме: за період з 13.11.2020 по 12.05.2021 витрата газу від граничних об`ємів споживання склала 6266,12 м3, при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 367,24м3; донарахований обсяг, визначений за граничними нормами споживання обчислюється як різниця між розрахунковим обсягом та обсягом відображеним на особовому рахунку споживача - 5898,89м3; вартість донарахованого обсягу природного газу за цінами закупівлі склала 55101,80грн.; абоненту необхідно в 10 денний термін з дня отримання цього протоколу сплатити рахунок за експертизу лічильника. Протокол отримано [PERSON] , проте дата отримання не зазначена. 23.06.2021 складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості на суму 55101,80грн. (а.с.19, 20). Згідно розрахунку збитків, завданих споживачем внаслідок порушення Правил надання населенню послуг з газопостачання (зняття та встановлення побутового лічильника) за травень 2021 (а.с.23) збитки становлять 5680,00грн. з ПДВ. 30.06.2021 на адресу споживача [PERSON] ( [PERSON] ) направлено вимогу про погашення заборгованості (а.с.25). Згідно відповіді технічного директора АТ «Харківгаз» на адвокатський запит від 14.07.2021 (а.с.97) побутовий лічильник газу Gallus G-4 зав.№00515258 був встановлений у домоволодінні за адресою: [ADDRESS] , 24.10.200. У зв`язку з недостатністю виробничих потужностей лабораторії з технічного обслуговування та ремонту побутових лічильників газу, АТ «Харківгаз» не мало можливості проведення суцільної своєчасної повірки лічильників газу споживачів. Останнє контрольне зняття показів вказаного лічильника здійснювалось 11.08.2020. При цьому, ані представник відповідача у відповіді на адвокатський запит від 06.07.2021 (а.с. 92-115), ані суд в ході судового розгляду справи не отримали від представника позивача відповіді щодо наявності зразків пломб-заглушок, наданих виробником відповідного обладнання, із якими здійснювалось порівняння пломби на лічильнику відповідача та було встановлено певну невідповідність; не було отримано й відповіді щодо встановлення позивачем у визначеному законом порядку факту саме некоректної роботи приладу обліку (викривлення його показників в той чи інший бік) та встановлення причинно-наслідкового звязку між таким викривленням та діями\\бездіяльністю відповідачів у справі. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (далі - Закон) житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил. Споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону до житлово-комунальних послуг належать комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Правовідносини між газорозподільними підприємствами та споживачами природного газу (населенням) урегульовано Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року №2494, а також договорами про приєднання споживача до газорозподільної системи. Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Кодексом ГРС визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем. Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор газорозподільної системи та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного вузла обліку природного газу та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного вузла обліку природного газу та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним вузлом обліку природного газу, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Оператор газорозподільної системи повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом. Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу X Кодексу ГРС за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування. Порядок періодичної повірки ЗВТ на об`єктах побутових споживачів (населенню) регламентується главою 8 розділу X Кодексу ГРС. Згідно з пунктом 7 глави 8 розділу X Кодексу ГРС до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення оператор газорозподільної системи має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора газорозподільної системи (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу. Пунктом 7 розділу 9 розділу X Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного вузла обліку природного газу чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора газорозподільної системи на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. Пунктом 3.1.3 Положення № 619 встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу. За змістом пункту 3.2.2 Положення № 619 у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення № 619). Пунктом 2.1 Положення № 619 визначено, що експертиза лічильника газу - комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу. Згідно з пунктом 3.3.1 Положення № 619 експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення № 619). Згідно з підпунктами 3.3.3.1-3.3.3.2 Положення № 619 експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3. Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Відповідно до підпункту 3.3.3 Положення № 619 після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення». Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави встановлено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу). Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС, у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Такі правові висновки викладено в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 28 грудня 2019 року у справі № 911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі № 920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі № 908/554/19, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року у справі № 646/6354/19. З вищенаведеного вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Крім того суд зазначає, що з позову та доданих до нього документів, а також пояснень представника позивача судом не отримано відомостей щодо того, які саме ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра на лічильнику газу Gallus 00515258 було виявлено. Крім того судом не встановлено, підпис якого саме споживача наявний у акті №002176 про виявлені порушення від 12.05.2021; чи був присутній власник домоволодіння [ADDRESS] , на засіданні комісії з розгляду актів про порушення 23.06.2021, оскільки в протоколі споживачем зазначено [PERSON] та підпис споживача у протоколі відсутній (зазначено «отримав [PERSON] підпис», однак дата отримання та підпису не вказана, крім того у списку учасників засідання ані [PERSON] , ані [PERSON] не зазначені). Також суд зазначає, що матеріали справи містять копію акту-розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму та обсяг природного газу і його вартості від 23.06.2021 на суму 55101,80 грн., однак у резолютивній частині позовної заяви представником позивача заявлено вимогу про «стягнення з відповідачів вартість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в сумі 26157,49грн», проте пояснень з цього приводу або уточнень суми позову чи то способу стягнення вказаної суми з відповідачів (в рівних частках, солідарно, тощо) від представника позивача не надходило. Крім того, до суду не надано належних доказів, які б підтверджували, що саме споживачами [PERSON] або [PERSON] було вчинено дії\\бездіяльність щодо пошкодження лічильника газу, а також факту встановлення некоректної роботи лічильника, що призводило б до викривлення даних обліку природного газу. Так, ч. 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до чч. 1,2 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування . Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Приписами ч. 1 ст. 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно ч. 3 ст. 89 ЦПК України суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи викладені обставини, проаналізувавши надані докази, що в судовому засіданні не доведені факт винних дій відповідачів щодо несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а також факту викривлення даних обліку природного газу, а тому позовні вимоги необхідно залишити без задоволення у повному обсязі. Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 ЦПК України. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 8 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Тому суд вважає за доцільне судові витрати, понесені АТ "Харківгаз", при зверненні до суду залишити за позивачем. Відповідно до ч. ч. 1, 2, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Частинами 1-6 статті 137 ЦПК України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Суд зазначає, що у відзивах на позов представники відповідачів просили стягнути з позивача на користь відповідачів судові витрати на правничу допомогу, проте жодних доказів на підтвердження вказаних витрат до суду не надходило. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed