Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-18 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Представник Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області Терещенко А.В. звернулась до суду з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь держави в особі Управління державного\~агентства меліорації\~та рибного\~господарства у\~Дніпропетровській області матеріальні збитки завдані рибному господарству держави у розмірі 33864,00 грн., а також понесені позивачем судові витрати у розмірі 2481,00 грн. На обґрунтування позовних вимог зазначає, що Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області 23 серпня 2022 року в справі №209/1629/22 винесено постанову, якою визнано винним [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12,2001 № 2894-ПІ, п.5.1 Правил любительського та спортивного рибальства та інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 р,. органи рибоохорони в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, є територіальним спеціально уповноваженим органом виконавчої влади, до повноважень якого належить державний контроль у галузі охорони, використання і рибальства. Відповідно до статті 13 Конституції України земля. її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території Україні, природні ресурси її континентальний шельф, виключної (морської) економічної зони є об`єктом права власності Українського народу. Від Імені українського народу права власник здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією. Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. Пунктом 1 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області (Дніпропетровський рибоохоронний патруль), затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 \~ \~ \~ \~№229, визначено, що Дніпропетровський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентства, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Пунктом 7.5. Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області передбачено, що Дніпропетровський рибоохоронний патруль в районі діяльності та відповідно до покладених на нього завдань, подає позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. При виконанні своїх службових обов`язків, головним державним інспектором Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області Мушкет Максимом Юрійовичем 02.07.2022 року викрито адміністративне правопорушення, скоєне громадянином [PERSON] , що має ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Опис обставин, встановлених під час розгляду адміністративної справи. 02.07.2022 року о 03 год, 10 хв. на Дніпровському водосховищі, м. Кам`янське [PERSON] підводним полюванням без посвідчення підводного мисливця, у забороненому місці - 5 кілометрова заборонна зона від Середньодніпровської ГЕС, здійснював лов риби. Своїми діями [PERSON] грубо порушив п . 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства. У результаті протиправних дій [PERSON] здійснив незаконний вилов живих водних біоресурсів - риби загальною кількістю 9 одиниць, а саме: амур білий - 2 шт.; судак - 5 шт.; сазан - 1 шт.; сом - 1 шт., чим спричинив збитки рибному господарству держави на суму 33864, 00 грн, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, описом знарядь лову іншого риболовного майна, розрахунком збитків до протоколу та постановою про притягнення до адміністративної відповідальності від 23 серпня 2022 року в справі №209/1629/22 винесену Дніпровським районним \~ \~ \~ \~судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області. Заяви (клопотання) учасників справи. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] уточнила позовні вимоги. Уточнені позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Просить стягнути з відповідача матеріальні збитки, завдані рибному господарству держави у розмірі 32970 грн.07 коп. Уточнили позовні вимоги в зв`язку із тим, що риба була реалізована в порядку визначеному постановою КМУ від 25.08.1998 року № 1340, вартість майна визначена ТБ "Правобережна Товарна біржа". Риба яка була вилучена у [PERSON] була перерахована поштучно і шкода також визначалася саме по кількості вилученої риби. Порядок реалізація конфіскованої риби передбачений Постановою КМУ № 1340. Риба була передана на зберігання ФОП " [PERSON] ". Відповідач [PERSON] в судовому засідання позовні вимоги не визнав. Пояснив, що в серпні 2022 року він вийшов на воду, бо роботи не було, потрібно було заробляти. Вирішив ловити рибу. Він рибалив в районі Дніпра, 5-ти км зона. Його затримали військові. На човновій станції "Хвиля" оглянули його човен, викликали працівників поліції та рибнадзор. Все описали, рибу вилучили. При ньому рибу не зважували. Він не згодний з вагою вилученої риби. На місці був складений Протокол, інсперктор писав, він стояв поруч, а позаду нього стояв військовий, та погрожував зброєю, щоб він підписав протокол. Йому не давали читати протокол. Рибу він також не рахував, тому не впевнений у кількості виловленої ним риби. Представник відповідача - адвокат Куценко В.А. просить відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. зазначив, що представники рибнадзору при складанні протоколу вираховували шкоду саме по кількості виловленої риби, в той же час при реалізації виловленої риби вже враховувалася вартість риби по вагам. В матеріалах справи відсутній акт зважування. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем не надано доказів який саме розмір шкоди спричинений відповідачем Державі. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 16 лютого 2023 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.(а.с.28) 17 квітня 2023 року представник відповідача [PERSON] - адвокат Куценко В.А. надав суду заяву про здійснення розгляду цивільної справи в загальному позовному провадженні.(а.с.37) 17 квітня 2023 року ввідповідачем було подано Відзив на позовну заяву в якій він зазначив наступне. Державне агентство меліорації та рибногогосподарства звернулось до нього з позовом про відшкодування, начебто, завданої ним шкоди державі, при цьому в тексті даного позову міститься посилання на п.7.5 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області яким начебто передбачено, що Дніпропетровський рибоохоронний патруль в районі діяльності та відповідно до покладених на нього завдань, подає позови про відшкодуванню шкоди, заподіяної суб`єктами та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, але дана інформація не відповідає дійсності, так як в даному пункті Положення на яке посилається представник позивача зазначено: «7.5. Ініціювати в установленому законом порядку тимчасове зупинення діяльності суб`єктів рибного господарства, під час проведення якої порушуються вимоги законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Окрім того ознайомившись з додатками до матеріалів хоче зазначити, що позивачем додано копію документа а саме «Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області», який станом на теперішній час в наданій редакції не є чинним. Стосовно вимоги відшкодування збитків, які він начебто спричинив державі, зазначає, що він дійсно притягався до адміністративної відповідальності, за те, що рибалив в забороненій зоні, хоча жодної інформації на березі річки Дніпро або на водяній акваторії, стосовно того що зазначена зона є забороненою були відсутні, і на той час він вважав, що жодні обмеження стосовно виловуним риби відсутні, тому підстави стверджувати позивачем про те, що він свідомо своїми діями намагався завдати та завдав шкоди довкіллю у останнього відсутні, також, якщо він і скоїв правопорушення, то він за це поніс покарання і я вважає його достатнім, адже заплатив штраф перед Державою, за порушення Закону. Він не заперечує також, що 02 липня 2022 року дійсно рибалив на річці Дніпро, та спіймав декілька рибин, але на той час жодної заборони на рибальство не існувало, окрім того що він порушив п`яти кілометрову зону і можливо перевищив добову норму лову, про які йому було нічого невідомо, але як уже зазначав вище, він поніс за це покарання перед Державою, зазначений же розмір шкоди, який намагається стягнути з нього Позивач, є для нього просто непомірно великим, окрім того вважає його безпідставним та таким, що не підтверджується жодними допустимими доказами. Хоче зазначити, що Позивачем надано опис, згідно якого виловлена ним риба у кількості 9 рибин була вилучена інспектором, тобто перейшла в розпорядження представника Позивача, при цьому риба була живою і в нормальному стані, і ні що, жодним чином не заважало інспектору який складав протокол відпустити її на волю, адже зафіксувавши його правопорушення інспектор мав таку реальну можливість, і тоді було б взагалі відсутнім завдання якоїсь шкоди рибному господарству, але він всупереч вимог раціональності та здорового глузду, вилучивши дану рибу не зробив цього, а передав її, як свідчить з наданого самим же Позивачем документу, якомусь ФОП [PERSON] за невідомим договором зберігання, при цьому матеріали не містять жодних відомостей про те, що це за юридична особа, чим вона займається, яке вона має відношення до Позивача та взагалі, чи має вона права чи повноваження на зберігання вилученого державного майна, та і загалі в матеріалах справи відсутня жодна інформація стосовно подальшої долі вилученого майна. При його затриманні було присутніми біля п`яти озброєних осіб, хто ці особи йому невідомо, але як він зрозумів вони були військовослужбовцями Збройних сил України, і саме вони під загрозою зброї змусили його написати, цо, він, начеб то, ознайомлений з розрахунком, але хоче зазначити, що про який розрахунок може йти мова, коли ніхто виловлену ним рибу на вагах не зважував, та і взагалі коли його затримували на місці ваги взагалі були відсутні, виловлені хвости риби дійсно перераховували і він це не заперечує, а важити її ніхто не зважував. На підтвердження цього, звертає увагу суду, що жоден документ який би свідчив про зворотнє, а саме: акт огляду та зважування виловленої риби в наданих матеріалах відсутній, і це вкотре підтверджує безпідставність наданих Позивачем розрахунків. Також звертає увагу суду, що згідно вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ст.263 ЦПК України : 4) При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. 5) Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставіповно і всебічноз`ясованих обставин, на які сторонни посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 10 грудня 2004 року за №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» зазначав : п.21. Розглядаючи кримінальні справи про злочини протии довкілля, суди повинні додержуватися вимог природоохоронного законодавства, щодо вилучення у правопорушника незаконно добутої продукції (звірів, птахів, риби, деревини, хутра тощо). Якщо вилучену\~у правопорушника\~продукцію реалізовано\~до розгляду\~справи в\~судовому засіданні,\~суд враховує\~вартість реалізованого\~при вирішенні\~цивільного позову. Якщо ж незаконно добута продукція не булла вилучена, а використана чи реалізована самим правопорушником або стала непридатною, суд вирішує питання про стягнення її вартості. Враховуючи вищевикладені обставини, вважає доводи позовної заяви безпідставними, сума збитків заявлена позивачем не підтверджується жодними допустимими доказами і не відповідає дійсності, а позовні вимоги - незаконними, такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.(а.с.38-40) Ухвалою судувід 21 квітня 2023 року здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом\~Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків, завданих державі адміністративним правопорушенням, в розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Вважати дату початку підготовчого судового засідання з цього судового засідання, тобто з 21 квітня 2023 року. (а.с.45) Ухвалою суду від 02 травня 2023 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. (а.с.57) 09 жовтня 2023 року представник позивача уточнила позовні вимоги та просить стягнути з відповідача на користь Державного агентства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області в рахунок відшкодування матеріальних збитків, завданих державі адміністративним правопорушенням в розмірі 32970 грн.07 коп. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] 02 липня 2022 року о 03.10 год. на Дніпровському водосховищі здійснював вилов водних біоресурсів, підводним полюванням без посвідчення підводного мисливця, в забороненому місці 5 кілометрів забороненою зони від Середньодніпровської ГЕС Дніпровського району та перевищив добову норму вилова риби. Виловленої риба- амур білий 2 шт., судак 5 шт., сазан 1 шт., сом 1 шт. Загальна вага виловленої риби 27,7 кг. Своїми діями наніс збитки на суму 33864 гривень. [PERSON] порушив п 4.6 Правил любительського і спортивного рибальства. У [PERSON] вилучено човен алюмінєвий прогрессс2, лодочний мотор Suzuki РТ-30№ 03001-883963, підводна рушниця АSSО, гарпун 8 мм. Також 02 липня 2022 року о 04.04 год. [PERSON] в м. Кам`янське по вул. Набережна на човниковій станції «Хвиля» [PERSON] заберігав заборонене знаряддя лову «Драк», своїми діями порушив вимоги п.3.14 Правил любительського і спортивного рибальства. Вищевказані обставини встановлені постановою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 23 серпня 2022 року, копія якої наявна в матеріалах справи (а.с.8). Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно з пунктом «б» частини першої статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Частиною першою статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Порядок здійснення державного контролю за охороною, використанням і відтворенням тваринного світу визначається Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про тваринний світ», Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Законом України «Про мисливське господарство та полювання», іншими законодавчими актами. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до статті 521 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з пунктом 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року № 19 забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу. Згідно з частиною 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України. Пунктом 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року № 1126 встановлено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (частина перша статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у статті 1166 ЦК України. Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за статтею 1166 ЦК України доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Відповідно до пункту 6.2. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15 лютого 1999 року № 19 шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209. Статтею 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Саме потерпіла сторона позивач має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. Так, матеріалами справи ивстановлено, що Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області 23 серпня 2022 року в справі №209/1629/22 винесено постанову, якою визнано винним [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.(а.с.8) Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної державі за незаконне добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, проведеним Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області у відповідності з додатком № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс та обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», загальний розмір шкоди заподіяної відповідачем становить 33864,00 грн.(а.с.11) Згідно до акту № 26/Ї23 від 17 травня 2023 року, вилучена у [PERSON] риба була реалізована відповідно до Постанови КМУ № 1340 від 25.08.1998 року на суму 893 грн. 93 коп., тому остаточний розмір шкоди становить 32970 грн.07 коп. Указані обставини відповідачем не спростовані. Відтак, доведеним є факт незаконного вилову риби та вина відповідача у вчиненні таких дій. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, а тому такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому до стягнення з відповідача на користь позивача підлягають судові втрати в розмірі 2481,00 грн.

Outcome: approved