Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-18 00:00:00

14.09.2023 року керівник Краматорської окружної прокуратури звернувся до Олександрівського районного суду Донецької області, в інтересах Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), та Олександрівської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області, до [PERSON] про відшкодування\~збитків,\~завданих внаслідок\~незаконного вилову\~риби в сумі 16405,00 грн. Також, просить стягнути з [PERSON] на користь Донецької обласної прокуратури витрати по сплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн. 21.09.2023 року судом отримана інформація, щодо зареєстрованого місця проживання відповідача, та того ж дня судом відкрито провадження по справі та призначено справу до судового розгляду на 09:30 годину 19 жовтня 2023 року. В обґрунтування позову прокурор зазначив, що Краматорською окружною прокуратурою, на виконання повноважень, передбачених ст. 131-1 Конституції України, систематично вивчаються стан дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді. Під час перевірки, проведеної Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області встановлено, що [PERSON] грубо порушив правила рибальства, а саме: 16.05.2023 року о 13:00 год. гр. [PERSON] на водосховищі Олександрівське поблизу смт Олександрівка Краматорського району Донецької області в період весняно-літньої нерестової заборони здійснював вилов риби на водоймі за допомогою сіткостнастного знаряддя лову "павука" та впіймав рибу «уклія» - 193 шт., загальною вагою 0,5 кг. Своїми діями [PERSON] грубо порушив ст. 52 "Про тваринний світ", п.п. 9 п. 1 та п.п. 4 п. 4 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, ст. 63 "Про тваринний світ". Заподіяна правопорушником шкода становить 16405 грн. Постановою\~Олександрівського районного\~суду Донецької\~області у\~справі №\~933/289/23\~від 21\~червня 2023\~року [PERSON] \~було визнано\~винним у\~вчиненні адміністративного\~правопорушення,\~передбаченого частиною\~4\~ст.\~85\~КУпАП,\~та накладено\~на нього\~адміністративне стягнення\~у виді\~штрафу на\~користь держави\~у розмірі\~340\~гривень,\~з конфіскацією 1 павука 1,5м х1,5м O 5мм. Постанова набрала чинності 04.07.2023 року. На даний час збитки, завдані відповідачем, добровільно не відшкодовані. Тому, прокурор просить стягнути з відповідача на користь Олександрівської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області шкоду, заподіяну внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів у розмірі 16405,00 грн., а також, стягнути на користь Донецької обласної прокуратури витрати зі сплати судового збору у розмірі 2684,00 гривень. Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, та наполягала на їх задоволенні. Представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) у судове засідання не з`явився, на адресу суду було надіслано заяву, в якій просять розглянути справу без участі їх представника. Позовні вимоги керівника Краматорської окружної прокуратури Донецької області підтримує в повному обсязі, вважає їх законними та такими, що підлягають задоволенню (а.с.75-76). Представник позивача Олександрівської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області у судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі, та просять їх задовольнити (а.с.62-63). Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі. Зазначив, що на водосховищі [PERSON] , поблизу смт Олександрівка він виловив "павуком" рибу - уклію в кількості 193 шт., оскільки вона маленька за розмірами, більшою не росте. Постановою Олександрівського районного суду Донецької області його було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, який він сплатив добровільно. Дану постанову він не оскаржував, та вона набрала законної сили. Зазначив, що при складанні протоколу його інспектор обманув, сказав, що нічого йому не буде, тільки щоб він підписав протокол. На даний час він пенсіонер, отримує невелику пенсію, та просив суд, щоб завдану шкоду вираховували частинами з його пенсії. У зв`язку з воєнним станом, просив відстрочити виконання рішення. Суд, заслухавши прокурора, відповідача, дослідивши та оцінивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. В судовому засіданні встановлено, що 16.05.2023 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» за результатами проведення рейду на водосховищі Олександрівське\~поблизу смт\~Олександрівка Краматорського\~району Донецької\~області в\~період весняно-літньої\~нерестової заборони було\~виявлено факт\~незаконного вилову\~рибиуклія\~193\~шт.,\~загальною вагою\~0,5\~кг. за допомогою сіткостнастного знаряддя лову "павука" громадянином [PERSON] , [INFO] , про що був складений протокол № 004817 про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП (а.с.13-14). Постановою Олександрівського районного суду Донецької області по справі № 933/289/23 від 21.06.2023 року громадянина [PERSON] було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. Постанова набрала законної сили 04.07.2023 року (а.с.15-17). Відповідно до розрахунку матеріального збитку до протоколу № 004817, заподіяного незаконним виловом цінних риб [PERSON] , загальна сума вчиненого збитку становить 16405 грн. (а.с.19). Керівник Краматорської окружної прокуратури листом № 53/2-2616вих-23 від 01.08.2023 року, попередньо, до звернення до суду, зобов`язав Олександрівську селищну військову адміністрацію Краматорського району Донецької області надати відомості про вжиті заходи, щодо відшкодування шкоди, заподіяних [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби (а.с.20-21). Олександрівська селищна військова адміністрація Краматорського району Донецької області листом від 10.08.2023 року № 791/01-44 повідомила керівника Краматорської окружної прокуратури про те, що заходи щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих внаслідок незаконного вилову риби в сумі 16405,00 грн. не вживались. У зв`язку з відсутністю коштів для сплати судового збору, просять Краматорську окружну прокуратуру представляти в суді інтереси Олександрівської селищної військової адміністрації по відшкодуванню шкоди, завданої [PERSON] (а.с.22). На виконання приписів статті 23 Закону України\~«Про прокуратуру» керівник Краматорської окружної прокуратури 10.08.2023 року за № 53/2-2777вих-23 направив\~на адресу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) запит, чи вживались заходи, щодо стягнення з [PERSON] збитків, завданих внаслідок незаконного вилову риби (а.с.23-25). Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) листом №1-7-9/884-23 від 15.08.2023 року повідомили керівника Краматорської окружної прокуратури про те, що з метою досудового врегулювання питання щодо сплати матеріальної шкоди, завданої рибному господарству у сумі 16405,00 грн., вони звертались до [PERSON] з листом-претензією, про добровільну сплату заподіяної ним шкоди, внаслідок незаконного вилову (добуванню) водних біоресурсів. На теперішній час Донецький рибоохоронний патруль не має у розпорядженні інформації, щодо сплати [PERSON] матеріальної шкоди завданої рибному господарству у сумі 16404,00 грн. 13.07.2023 року за вих. № 1-7-9/774-23 матеріали відносно [PERSON] були передані до Донецької обласної прокуратури для розгляду питання, про вжиття заходів представницького характеру (а.с.26-27). В подальшому, відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру", листами від 01 вересня 2023 року, керівник Краматорської окружної прокуратури повідомив Олександрівську селищну військову адміністрацію Краматорського району Донецької області, та Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) про звернення до суду з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби у сумі 16405,00 грн.(а.с.28-35). Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до вимог ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд на\~підставі ст.\~13\~ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши письмові докази по справі, за своїм внутрішнім переконанням оцінює їх, як належні, допустимі та достовірні, що не оспорені відповідачем у судовому засіданні та шляхом подання відзиву. Дослідженні докази, їх взаємозв`язок у сукупності, є достатнім для вирішення справи по суті. Між сторонами виник спір з приводу відшкодування шкоди, спричиненої порушенням вимог природоохоронного законодавства. До встановлених судом правовідносин, які склалися між сторонами, підлягають застосуванню наступні норми права. Згідно п.п. 9 п. 1 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 700, забороняється добування (вилов) такими знаряддями, зокрема, підсакою діаметром більше 100 см або «хваткою» («павуком») розмір яких перевищує 1 ? 1 м із кроком вічка сіткового полотна більше 10 мм для добування (вилову) раків, живця та принад. Згідно п.п. 4 п. 4 розділу IV Правил любительського та спортивного рибальства, забороняється добування (вилов) у такі періоди, зокрема, у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями (добування) вилову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега. Відповідно до частини першої статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією\~України\~та законами України. Згідно ст. 38 Закону України«Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. Законодавством України, громадянам гарантується право загального використання природних ресурсів для задоволення життєво необхідних потреб (естетичних, оздоровчих, рекреаційних, матеріальних, тощо) безоплатно, без закріплення цих ресурсів за окремими особами і надання відповідних дозволів, за винятком обмежень, передбачених законодавством України. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах. Відповідно до ст. 27 Закону України«Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне, любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюється на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідно до цього та інших законів. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, аналізуючи досліджені докази, суд приходить до висновку, що, відповідно до постанови Олександрівського районного суду Донецької області від 21 червня 2023 року, яка набрала законної сили 04 липня 2023 року, винуватість [PERSON] встановлена (а.с.15-17). Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Згідно ч. 1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно з вимогами ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно п. 1 Положення про Державне агентство розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 895 від 30.09.2015 року (далі - Положення), Державне агентство розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Основними завданнями\~Держрибагентства є реалізація державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем (підпункт 1 пункту 3 Положення). Держрибагентство відповідно\~до покладених\~на нього\~завданьздійснює контроль за дотриманням правил рибальства; здійснює контроль за дотриманням правил використання об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; складає протоколи та розглядає справи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом (підпункти 5,7,8 пункту 4 Положення). Відповідно до ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Таким чином, природні ресурси (в тому числі водні біоресурси) є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких від імені Українського народу здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади. Одночасно дані природні ресурси є власністю Українського народу. Вказані обставини у своїй сукупності свідчать про наявність в Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль) правових підстав для звернення до суду з позовними вимогами про стягнення шкоди з [PERSON] як особи, яка заподіяла збитки рибному господарству України, грубим порушенням правил рибальства. Відповідно до\~розрахунку матеріальної\~шкоди,\~сума збитків\~за вилов\~риби в\~період весняно-літньої\~нерестової заборони [PERSON] становить 16405,00 грн. (а.с.19). Пунктом 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року № 1126\~встановлено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. Відповідно до ст. ст. 47, 68, 69 «Про охорону навколишнього природного середовища», заподіяна державі шкода внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодуванню у повному обсязі і стягується до місцевого бюджету. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду закріплені у\~статті 1166 ЦК України. Згідно з частинами першою, другою\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. Під час вирішення спорів про відшкодування шкоди за\~статтею 1166 ЦК України\~доказуванню підлягає факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди і його вина, причинний зв`язок між протиправною дією та негативними наслідками. Відсутність хоча б одного з таких елементів виключає відповідальність за заподіяння шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Відповідно до п.п.8 п. 2 р. ІІІ Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 року № 700, обов`язок рибалок відшкодовувати шкоду, заподіяну водним біоресурсам внаслідок порушення цих Правил, у порядку та розмірах, визначених законодавством. За вказаними таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування розраховується на один екземпляр водних біоресурсів, що незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян)., зокрема: 1 уклія (верховодка) - 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн. за 1 шт. Аналізуючи вказані норми закону, суд приходить до висновку, що відповідач [PERSON] , як особа, що спричинила вилов риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства, зобов`язаний відшкодувати шкоду у розмірі 16405,00 гривень (193 шт. х 85=16405,00). Оскільки, у добровільному порядку шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 16405,00 грн. відповідачем не відшкодовано, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги керівника Краматорської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області (Донецький рибоохоронний патруль), та Олександрівської селищної військової адміністрації Краматорського району Донецької області до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби підлягають задоволенню у повному обсязі. Щодо клопотання відповідача про розстрочення виконання судового рішення, суд дійшов до таких висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Згідно ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням. Із аналізу вказаних норм слідує, що питання розстрочення виконання судового рішення, розглядається на стадії виконання такого рішення після набрання ним законної сили. Таким чином, суд вважає, що клопотання відповідача про розстрочення виконання судового рішення, є передчасним. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь Донецької обласної прокуратури судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2684,00 грн. На підставі\~викладеного та\~

Outcome: approved