Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-12 00:00:00

Акціонерне товариство «Сенс Банк» звернулось до Дзержинського районного суду м. Харкова суду з позовом до [PERSON] про стягнення 171\~923,52грн., у тому числі: -35\~629,32грн. 3% річних від суми заборгованості 239\~629,63грн. за період з 01.04.2017 по 23.02.2022; -136\~294,21грн. інфляційних від суми заборгованості 239\~629,63грн. за період: березень 2017 лютий 2022. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що Постановою Верховного Суду від 11.12.2019 у справі №638/20597/15-ц заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 05.04.2016 та ухвалу Апеляційного суду Харківської області від 03.05.2017 змінено в частині стягненої суми за кредитним договором №851/10/27-11/6-205 та стягнуто з [PERSON] заборгованість за кредитним договором у сумі 239\~629,63грн., яка складається з наступного: 231\~929,41грн. заборгованості по тілу кредиту; 7\~099,11грн. процентів; 457,98грн. пені за несвоєчасне погашення кредиту; 134,13грн. пені за несвоєчасну сплату процентів. Банк зазначає, що судове рішення на час подання позову не виконане, у зв`язку з чим вважає за можливе нарахувати та стягнути з відповідача 3% та інфляційні від суми239\~629,63грн. на підставі ч.2 ст.625 ЦК України. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 28.07.2023 року провадження по справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження. У судове засідання представник позивача не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Також зазначив, у разі неявки в судове засідання відповідача не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач\~ у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав. Відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з`явились в судове засідання без поважних причин. Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив. Відповідно до частини третьої\~статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень»\~суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру. Згідно даних Єдиного державного реєстру судових рішень, заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 05.04.2016, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Харківської області стягнуто з\~ [PERSON] на користь\~Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», заборгованість за кредитним договором\~№851/10/27-11/6-205 від 27.02.2006 року у розмірі 265555 грн. 65 коп. та судовий збір в розмірі 3983 грн. 34 коп. Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суд від 11 грудня 2019 року заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 5 квітня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Харківської області від 3 травня 2017 року змінено в частині суми стягненої за кредитним договором № 851/10/27-11/6-205 від 27 лютого 2006 року заборгованості і зменшено цю суму з 265 555,65\~\~гривень до 239 629,63 гривень. 15.10.2019 АТ «Укрсоцбанк» прийнято рішення №5/2019 щодо припинення Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» шляхом приєднання до Акціонерного товариства «Альфа-Банк», де в п.1.2 визначено, що правонаступником щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» з 15.10.2019 є АТ «Альфа-Банк». 12.08.2022 позачерговими загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» прийнято рішення про зміну найменування банку з АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Відповідно до частини першої\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною другою\~статті 509 ЦК України\~зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. За змістом статей\~524,\~533-535\~і\~625 ЦК України\~грошовим є зобов`язання, виражене у грошових одиницях (національній валюті України чи у грошовому еквіваленті зобов`язання, вираженого в іноземній валюті), що передбачає обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора, який має право вимагати від боржника виконання цього обов`язку. Тобто, грошовим є будь-яке зобов`язання, в якому праву кредитора вимагати від боржника сплати коштів кореспондує обов`язок боржника з такої сплати. Відповідно до\~статті 625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Отже, у\~статті 625 ЦК України\~визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення. Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду. Такий правовий висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 16 травня 2018 року у справі № 14-16цс18. На час розгляду справи, Постанова Верховного Суду про стягнення з відповідача заборгованості в загальній сумі 239 629,63 гривень не виконана, доказів зворотного суду не надано. Разом з тим, з огляду на те, що обов`язок відповідача щодо сплати суми 239 629,63грн. виник з Постанови Верховного Суду від 11 грудня 2019, інфляційні та 3% річних мають нараховуватись саме з цієї дати. Загальна сума інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання за період: січень 2019 лютий 2022 від суми боргу 239 629,63грн. становить 44\~675,70 грн. Позивачем заявлена більша сума, а саме 136 294,21 грн. Загальна сума 3% річних за прострочення виконання грошового зобов`язання за період: 12.12.2019 23.02.2022 від суми боргу 239 629,63грн. становить 15\~835,25 грн. Позивачем заявлена більша сума, а саме 35 629,32грн. Питання про стягнення судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial