Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-09 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог Позивач [PERSON] , інтереси якого представляє адвокат Мельник Юрій Васильович, звернувся до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовом до Хотинської міської ради в особі Дранчука Андрія Дмитровича про захист честі, гідності та ділової репутації. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 19.02.2022 року діловодом с. Круглик, Дністровського району - [PERSON] , відносно нього було видано довідку - характеристику №85 від 19.02.2022 року, яка є негативною та дискредитує його в очах Кельменецького районного суду Чернівецької області, який розглядає кримінальну справу. Інформація, яка зазначена у цій характеристиці не відповідає дійсності і принижує його честь і гідність, так. як, неправдива інформація, яка зазначена у ній стала підставою, для прийняття Хотинським районним судом ухвали від 21.02.2022 року про обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначає, що оскаржувана характеристика не відповідає дійсності, оскільки, була виготовлення на замовлення поліції діловодом Хотинської міської ради, як і ряд інших документів, зокрема, 19.02.2022 року (старостою) діловодом села Круглик було видано довідку про склад сім`ї [PERSON] №86 та довідку-характеристику №85, а також, підроблений, невідомо ким акт обстеження матеріально-побутових умов сім`ї №87 , що підтверджується відповіддю Хотинської міської ради від 29.07.2022 року № 02-13-6-1047. Дана характеристика продовжує дискредитувати його в очах людей та суду і сьогодні, тому з метою отримати правдиву та належну характеристику від Хотинської міської ради, його адвокат, Мельник Ю.В. звернувся 16.11.2022 року до Хотинської міської ради із запитом №69, однак, Хотинська міська рада видала черговий наклеп, а не характеристику, яка знову не відповідає дійсності. Неправдива інформація, ще більш брехлива і ще більше принижує його, як особистість в очах, навіть того ж адвоката, якому вона видана. З метою підтвердження чи спростування відомостей, які зазначені у характеристиках, адвокат Мельник Ю.В. подав 29.11.2022 року до Хотинської міської ради запит №73, на який отримав відповідь від 05.12.2022 року №02-13-6-1891 від 23.11.2022 року. Оскільки, відповідь була очевидною, а характеристика від 23.11.2022 року, яка надійшла із відповіддю №02-13-6-1827, була не зареєстрована належним чином, а текст взагалі не читався, тому адвокатом подано до Хотинської міської ради 22.12.2022 року черговий запит №78 на який, 27.12.2022 року на електрону адресу надійшла відповідь від 26.12.2022 року №02-13-6-2003, у якій відсутня належна та вичерпна інформація, щодо наявних у Хотинській міській раді неправдивих та принизливих фактів, які негативно впливають на Кельменецький районний суд та через які йому доведеться потрапити за грати та в подальшому буде негативно впливати на його працевлаштування. Вказана інформація була поширена відповідачем в присутності працівників поліції, яка була надана суду та адвокату. Також посилається на те, що надана інформація від 19.02.2022 року про те, що він характеризуюся з негативної сторони, а саме: в сім`ї та побуті поведінка незадовільна, мав неодноразові приводи до поліції, яка потрапила до Хотинського районного суду та стала підставою для прийняття ухвали про запобіжний захід тримання під вартою. На підставі даної ухвали він просидів пів року у Чернівецькому слідчому ізоляторі, на даний час перебуває під домашнім арештом, але, так, як чергова характеристика ще гірша ніж та, що була, то вбачається зловживання з боку працівників Хотинської міської ради, через зміст якої, його не випускають під особисте зобов`язання а продовжують тримати під домашнім арештом що дискредитує його в очах адвоката та родичів. Вказує, що 23.11.2022 року в характеристиці, яку отримав його адвокат, Мельник Ю.В. та працівники поліції із супровідним листом голови міської ради №02-13-6-1827 зазначено, що він розлучений, участі у вихованні доньки не приймаю, хоча в нього син, схильний до вчинення правопорушень, за характером конфліктний, неврівноважений, мав неодноразові приводи до органів поліції внаслідок протиправної поведінки. Обставини поширення відповідачем зазначеної недостовірної інформації про нього будуть підтверджені показами свідків - батьком, матір`ю та братом та сусідами. Поширювана інформація має негативний характер, оскільки повідомляє третім особам про порушення ним загальновизнаних правил співжиття, прийнятих у суспільстві вимог та принципів етики і моралі, так такою, що порушує його немайнові права на честь, гідність та ділову репутацію, не є оціночним судженням, а обов`язок доказування її достовірності покладається на відповідача. Поширення неправдивої інформації свідчить про принизливе ставлення відповідача до нього, що в свою чергу впливає на зниження цінності його особи, створення негативної соціальної оцінки його особи в очах оточуючих та суду, порушує честь, оскільки, він молода людина і все життя попереду і думка про нього в селі є соціально важливою, через негативний стан якого в нього відсутня можливість влаштуватися в майбутньому на роботу чи відкрити власну справу. Враховуючи вищенаведене просить суд визнати недостовірною та такою, що порушує права на повагу до його гідності, честі та недоторканість ділової репутації, інформацію, зазначену у характеристиці Хотинською міською радою, яка була видана в період з 19.02.2022 року до прийняття рішення судом. Зобов`язати Хотинську міську раду спростувати поширену відносно нього недостовірну інформацію, шляхом відкликання негативної характеристики, та стягнути з Хотинської міської ради моральну шкоду за розповсюдження недостовірної інформації, яка принижує честь, гідність та ділову репутацію в розмірі 120 000 (сто двадцять тисяч) гривень, здійснити розподіл судових витрат, а саме судовий збір за подання позовної заяви в сумі 3185 грн. та витрати на правничу допомогу. Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Хотинського районного суду від 12 січня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Хотинського районного суду від 08 лютого 2023 року клопотання позивача [PERSON] про відвід головуючого судді Єфтеньєва О.Г. задоволено, цивільну справу №724/19/23 передано до канцелярії суду для визначення судді в порядку, передбаченому ст.33 ЦПК України. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2023 року справу передано на розгляд судді Кацаренко І.О., яка ухвалою Хотинського районного суду від 14 лютого 2023 року прийнята суддею Кацаренко І.О. до свого провадження. Ухвалою Хотинського районного суду від 28 березня 2023 року призначено справу до розгляду по суті. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: звільнення з посади, наказ №03-09/04-к від 12.05.2023 року, у зв`язку із смертю судді Кацаренко І.О.) від 15.05.2023 року справу передано на розгляд судді Скрипнику С.М., яка ухвалою Хотинського районного суду від 17 травня 2023 року прийнята суддею Скрипником С.М. до свого провадження. Розгляд справи продовжено за правилами загального позовного провадження. У відзиві на позовну заяву зазначено, що вимоги, викладені в позовні заяві не визнаються в повному обсязі, так як позивач [PERSON] вчинив суспільно небезпечне діяння (хуліганство), яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України. Факт вчинення злочинного діяння був висвітлений і в місцевих засобах масової інформації, в газеті «Хотинські вісті» №8 від 25.02.2022 року. Довідка-характеристика це адміністративна послуга, яка надається на підставі індивідуального рішення кожного органу місцевого самоврядування в межах території. Складанню довідки-характеристики передує цілий ряд організаційних заходів, які виконуються відповідальними працівниками ОМС. Зокрема збір відповідної інформації серед мешканців населеного пункту, в якому постійно мешкає чи зареєстрований фігурант. Внутрішня інформація, яка доступна суб`єкту, який здійснює підготовку документа та інформація, яка перебуває у відкритому доступі. Весь цей обсяг зібраної інформації, її впорядкування та систематизація і вкладається у той обсяг даних, який згодом трансформується у довідці-характеристиці. Зокрема, під час виконання описаних вище заходів і була отримана інформація, яка стосується [PERSON] , щодо розлучення, не приймання участі у вихованні малолітньої дитини, схильності до вчинення правопорушень, конфліктного характеру, неврівноваженості, приводів до правоохоронних органів внаслідок протиправної поведінки. Чинним законодавством не передбачена процедура підготовки будь-яких попередніх документів для оформлення довідки-характеристики чи обґрунтування джерел, з яких така інформація була отримана Посилається на те, що надання негативної характеристики саме такого змісту стала дійсно протиправна поведінка [PERSON] , який неодноразово притягався до адміністративної відповідальності, безпосередньо після вчинення тяжкого злочину, що не було таємницею для жителів села Круглик, в тому числі і для посадових осіб Хотинської міської ради. Позивачем не надано жодних переконливих доказів на підтвердження причинного зв`язку між оскаржуваною довідкою-характеристикою, виданою органом місцевого самоврядування та завданням йому моральної шкоди, у вигляді розладів здоров`я, душевних страждань, психологічних переживань та хвилювань, заявлений розмір моральної шкоди в розмірі 120000 гривень також є необґрунтованим. Крім того, враховуючи малозначність та не значну складність справи, витрати на професійну правничу допомогу не відповідають принципу спів розмірності а тому не підлягають до задоволення. Враховуючи вище викладене просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі. У відповіді на відзив [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Мельник Ю.В., зазначає, що у відзиві на позовну заяву відповідач перекручує факти, які викладені в позові та наводить ряд підстав, на основі яких суд має відмовити у задоволення вимог. Зі змісту вказаної відповіді вбачається, що на думку позивача, Хотинська міська рада взяла на себе обов`язки сторони обвинувачення, і видаючи негативну характеристику, вже ніби підтверджує провину [PERSON] , вина якого ще не доведена. Крім того оскаржувана довідка видана лишена підставі опитування людей і то без врахування чиєїсь неприязності чи мотивів помсти, без належних доказів на це. Відповідачем при підготовці відзиву не враховано позитивні характеристики з колишнього місця роботи та Чернівецького СІЗО, які спростовують доводи відповідача. Видача характеристики про особу і є поширенням інформації про особу, а обов`язок доведення правдивості такої інформації покладається на особу, яку таку інформацію поширила. Щодо клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу, то зазначене клопотання не відповідає принципам змагальності, та наведено лише з формальних підстав, без врахування всіх об`єктивних фактів. Щодо відшкодування моральної шкоди, то її розмір обґрунтований так як, [PERSON] через негативну характеристику відсидів у СІЗО пів року і наразі перебуває під цілодобовим домашнім арештом, оскільки за місцем проживання характеризується негативно. Вважає, що даний відзив не вартує уваги суду, оскільки не відповідає ч.3 ст.178 ЦПК України, так як представником відповідача у відзиві не надано заперечення щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується із посиланням на відповідні докази та норми права. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Фактичні обставини встановлені судом. Суд, проаналізувавши матеріали справи, пояснення сторін по справі та покази свідків, вивчивши та дослідивши письмові докази по справі, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Позивач [PERSON] та його представник Мельник Ю.В. в судовому засіданні підтримали заявлені вимоги та надали суду пояснення аналогічні викладеним в позовні заяві та відповіді на відзив. Просили суд, із врахуванням всіх обставин по справі, задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача Гіждівський В.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, з мотивів викладених у відзиві на позовну заяву, зазначаючи про безпідставність заявлених вимог. В судовому засідання були допитані свідки, які були попереджені про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих показів, роз`яснено їм права та приведено до присяги. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що позивач є його сином, якого характеризує як спокійну та врівноважену людину, зазначив, що [PERSON] , який був діловодом с. Круглик сказав йому, що його змусили надати [PERSON] таку негативну довідку. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є матір`ю позивача, її син, характеризується з позитивної сторони, спокійний, врівноважений, надана характеристика є неправдивою. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що являється далеким родичем [PERSON] , до грудня 2020 року працював на посаді голови сільської ради, за час його роботи скарг на нього не надходило, нічого поганого за [PERSON] чи його поведінку йому не відомо. Характеристика виготовляється з інформації, яка наявна в сільській раді. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він являється далеким родичем позивача і знає його як хорошу людину, спеціаліста, нічого поганого про нього не чув і не знає. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є матір`ю колишньої дружини позивача, є внук 6-ти років, на якого [PERSON] не сплачує аліментів, так як наявний борг в розмірі 150 000 гривень, участі у вихованні сина не приймає. Як людину характеризує з негативної сторони, його підозрюють у вчиненні кримінального правопорушення. Свідок [PERSON] , в судовому засіданні пояснила, що являється колишньою дружиною [PERSON] , вона повністю підтримує надану міською радою інформацію, щодо характеризуючих ознак [PERSON] , там написані всі правдиві дані, він як батько не сплачує аліменти на утримання їхнього спільного сина, має заборгованість що перевищує 145 тисяч гривень, це негативна, неврівноважена людина, участі у вихованні сина не приймає, знає багатьох людей, до яких він застосовував фізичну силу, агресивний, мав приводи до правоохоронних органів. Зазначала, що він її погрожував фізичною розправою, її мати зверталася до поліції на неправомірні дії [PERSON] .. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив суду, що він являється депутатом Хотинської міської ради, особисто з [PERSON] не знайомі, [PERSON] , як компетентний працівник видав характеристику на [PERSON] , щодо відомостей, які зазначені в характеристиці, то його особисто ніхто не запитував, щодо характеризуючих ознак [PERSON] .. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що являється односельчанином [PERSON] , знає, що на даний час він розлучений, характеризує його посередньо, щодо нього особисто жодних протиправних дій [PERSON] не здійснював. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що позивач являється її племінником, його характеризує з позитивної сторони, жодних протиправних дій щодо неї він не вчиняв, наразі вона перебуває у неприязних відносинах із його матір`ю. З матеріалів справи вбачається, 19.02.2022 року за №85 діловодом відділу документообігу та контролю Хотинської міської ради видано характеристику на жителя с. Круглик - [PERSON] (а.с.12) В акті обстеження матеріально-побутових умов від 19.02.2023 року за №87 зазначено склад сім`ї [PERSON] , відомості про майно та характеристику житлового приміщення (а.с.15). Виконавчим комітетом Хотинської міської ради від 29.07.2022 року за №02-13-6-1047 на виконання адвокатського запиту від 25.07.2022 року надано відповідь на запитувану інформацію (а.с.16). Розпорядженням Хотинської міської ради від 09.03.2021 року за №120-ос визначені додаткові повноваження діловода Хотинської міської ради [PERSON]., з якого вбачається, що діловод наділений функціями із здійснення прийому громадян, організації надання адміністративних послуг (а.с.17). В матеріалах справи міститься табель обліку робочого часу працівників відділу документообігу та контролю Хотинської міської ради, та журнал обліку виданих довідок (а.с.18,19). Виконавчим комітетом Хотинської міської ради від 05.12.2022 року за №02-13-6-1891 на виконання адвокатського запиту від 29.11.2022 року надано відповідь на запитувану інформацію (а.с.24). Виконавчим комітетом Хотинської міської ради від 26.12.2022 року за №02-13-6-2003 на виконання адвокатського запиту від 22.12.2022 року надано відповідь на запитувану інформацію (а.с.26). Як вбачається із наданої Хотинською міською радою довідки-характеристики від 22.11.2022 року за №2572, з місця постійного проживання [PERSON] характеризується із негативної сторони: розлучений, участі у вихованні доньки не приймає, схильний до вчинення правопорушень, за характером конфліктний, неврівноважений, неодноразово мав приводи до органів поліції внаслідок протиправної поведінки (а.с.27). Свідоцтвом про народження [PERSON] [INFO] підтверджено, що його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.28). Відповіддю служби у справах дітей Хотинської міської ради від 13.07.2022 року за №92/01-08 підтверджено, що питання щодо позбавлення батьківських прав [PERSON] стосовно малолітнього сина [PERSON] 2016 року народження, на комісії з питань захисту дітей не розглядалося (а.с.29). Як вбачається із витягу з наказу №37 о/с від 27.04.2016 року [PERSON] прийнято за заявою охоронником І-го розряду відділення цивільної охорони Управління поліції охорони в Чернівецькій області, а наказом (витяг) №116о/с від 07.12.2017 року звільнено [PERSON] за ст.36 п.1 КЗпП України (за згодою сторін) (а.с.31,32). З дослідженої в судовому засіданні характеристики, виданої Управлінням поліції охорони в Чернівецькій області від 26.07.2022 року за №274/43/44/2/01-2022, [PERSON] за період роботи на посаді охоронника зарекомендував себе як цілеспрямований, врівноважений, спокійний працівник, до своїх функціональних обов`язків відносився посередньо. Скарг від госпорганів, де ніс службу [PERSON] не надходило (а.с.33). Характеристикою наданою начальником ДУ «Чернівецький слідчий ізолятор» від 07.07.2022 року встановлено, що ув`язнений [PERSON] аз період перебування під вартою порушень режиму тримання не допускав, правил поведінки та розпорядку дня дотримується, до покладених на нього обов`язків ставиться відповідально, з іншими ув`язненими вживається, конфліктних ситуацій не створює (а.с.34). Як вбачається із ухвали Хотинського районного суду від 21.02.2022 року, справа №724/381/22 підозрюваному [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.296 КК України застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном 60 діб, а саме до 20квітня 2022 року (а.с.54-56). Із вимоги ІП «Рубін» та витягу із ІПНП [PERSON] притягувався до кримінальної та адміністративної відповідальності (а.с.241,242). Із висновку ЛКК Буковинського онкологічного центру від 14.08.2023 оку за № 1045 та заключення Буковинського онкологічного центру від 14.08.2023 року № 2008 вбачається, що батько позивача хворіє (а.с.26, Т2). Застосовані норми права Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. У статті 12 Загальної декларації прав людини 1948 року встановлено, що ніхто не може зазнавати безпідставного втручання у його особисте і сімейне життя, безпідставного посягання на недоторканність його житла, таємницю його кореспонденції або на його честь і репутацію. Кожна людина має право на захист законом від такого втручання або таких посягань. Міжнародним пактом про громадянські і політичні права 1966 року встановлено, що ніхто не повинен зазнавати свавільного чи незаконного втручання в його особисте і сімейне життя, свавільних чи незаконних посягань на недоторканність його житла або таємницю його кореспонденції чи незаконних посягань на його честь і репутацію (пункт 1 статті 17). Конституцією України в ст. 3 закріплено, що людина, її честь і гідність визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ст. 28 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності. А в силу ст. 21 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності і правах. У відповідності з ст. 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Згідно з ч.1 ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров`я, життя; честь, гідність і ділова репутація; …, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. У відповідності до глави 22 ЦК України до особистих немайнових прав включені, зокрема, право на повагу до гідності та честі (стаття 297) та право на недоторканність ділової репутації (стаття 299). Гідність та честь фізичної особи, її ділова репутація є недоторканими (згідно із частиною другою статті 297 та частиною першою статті 299 ЦК України). Фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. (згідно із частиною першою статті 275 ЦК України). Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі (ч.3 ст. 297 ЦК України). Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації (ч.2 ст. 299 ЦК України). В свою чергу ст. 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Разом з тим відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. У статті 201 ЦК України передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно зі ст. 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Згідно з роз`ясненнями, викладеними в п.п. 4, 6, 18, 19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року № 1 „Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації має право пред`явити, зокрема, фізична особа в разі поширення про неї недостовірної інформації, що порушує її особисті немайнові права. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України, предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (зокрема, пункту 46 рішення від 08 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v.Austria)). Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням. Згідно із ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Пунктом 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи передбачено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Таким чином, враховуючи висновок Європейського суду з прав людини, фактичні твердження та оціночні судження є різними поняттями, а розмежовування цих термінів лежить в основі захисту права на честь та гідність, як особистих немайнових прав. Мотиви та висновки суду Звертаючись до суду із позовними вимогами про захист честі гідності та ділової репутації [PERSON] посилається на недостовірність викладених, щодо нього, даних в характеристиці, які принижують його честь та гідність. Оскаржувана негативна характеристика не відповідає дійсності, виготовлена на замовлення поліції, діловодом Хотинської міської ради, та стала підставою для прийняття ухвали про запобіжний захід - утримання під вартою, а в подальшому і домашнього арешту. Як вбачається із матеріалів справи [PERSON] просить визнати недостовірною та такою, що порушує його права на повагу до гідності, честі та недоторканості ділової репутації, інформацію,зазначену в характеристиці Хотинською міською радою, яка була видана в період з 19.02.2022 року до прийняття рішення судом. Спростувати вказану інформацію, шляхом відкликання негативної характеристики, в якій зазначено, що [PERSON] розлучений, участі у вихованні неповнолітньої доньки не приймає, схильний до вчинення правопорушень, за характером конфліктний, неврівноважений, неодноразово мав приводи до органів поліції внаслідок протиправної поведінки. Проаналізувавши доводи викладені в позовні заяві та обґрунтування заявлених вимог, суд приходить до висновку про їх безпідставність, в задоволенні яких слід відмовити, враховуючи наступне. Викладені в характеристиці висновки, щодо характеризуючи ознак [PERSON] , суд вважає обґрунтованими та такими, що відповідають дійсності, така характеризуючи ознака як розлучений не носить негативного характеру, що порочить честь гідність та ділову репутацію позивача, оскільки така інформація є достовірною та відповідає дійсності, щодо ознаки того, що позивач не приймає участі у вихованні неповнолітньої дитини, також є підтвердженим фактом, який було встановлено в судовому засіданні, зокрема із показів свідків. Щодо наявної помилки в характеристиці відносно «неповнолітньої доньки» замість вірного «неповнолітнього сина», судом розцінюється як технічна описка, яка не впливає на зміст інформації. Суд вважає достовірною інформацію, викладену в оскаржуваній характеристиці, що [PERSON] мав приводи до органів поліції, внаслідок протиправної поведінки, оскільки такі відомості підтверджені належними доказами, а саме вимогою про наявність/ відсутність судимості, зі змісту якого вбачається, що останній притягувався до кримінальної відповідальності, а саме вироком Хотинського районного суду Чернівецької області від 03.02..2020 року, а також про притягнення його до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративних правопорушень. Викладена вище інформаціє не є недостовірною та такою, що потребує спростування так як відповідає дійсності, та підтверджена належними та допустимими доказами. Щодо зазначення у характеристиці інформації про те, що [PERSON] схильний до вчинення порушень, неврівноважений та конфліктний є оціночними судженнями,оскільки стосуються оцінки посадовою особою органу місцевого самоврядування психологічних якостей позивача. На спростування доводів позовних вимог, що видана відповідачем характеристика є службовим документом і містить не оціночні судження, а лише офіційну інформацію, не можуть бути прийняті до уваги, оскільки, суд наголошує про відсутність нормативно-правових актів, які встановлюють порядок надання характеристик органами місцевого самоврядування, відповідно вирішувати питання надання чи ненадання таких характеристик орган місцевого самоврядування має на власний розсуд. В Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні» не передбачено повноважень ні сільської ради, ні її виконавчого комітету ради, ні голови сільської ради щодо надання характеристик на громадян, що проживають на території відповідної ради. Відсутні і інші нормативно-правові акти, які наділяють органи місцевого самоврядування повноваженнями надавати характеристики на громадян, що проживають на території відповідної ради. Відсутній і порядок видачі органом місцевого самоврядування характеристик на громадян, що проживають на території відповідної ради, в якому було б закріплено те, яким чином орган місцевого самоврядування, надаючи характеристику, збирає необхідну інформацію на громадянина, які документи використовує, тощо. Отже, вирішувати питання надання чи ненадання таких характеристик орган місцевого самоврядування має на власний розсуд, не порушуючи прав громадян на повагу до честі, гідності та ділової репутації. Заслуговують на увагу доводи викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву, що складанню довідки-характеристики передує цілий ряд організаційних заходів, які виконуються відповідальними працівниками, і збір відповідної інформації здійснюється серед мешканців населеного пункту, в якому постійно мешкає чи зареєстрований фігурант. Орган місцевого самоврядування керується внутрішньою інформацією, яка доступна суб`єкту, який здійснює підготовку документа та інформації, яка перебуває у відкритому доступі. Весь цей обсяг зібраної інформації, її впорядкування та систематизація і вкладається у той обсяг даних, який згодом трансформується у довідці-характеристиці. Також позивачем зазначено, що негативна характеристика видана відповідачем, зокрема стала підставою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Щодо вказаної підстави варто зазначити наступне. Як вбачається із доданої до матеріалів справи копії ухвали Хотинського районного суду від 21 лютого 2022 року [PERSON] підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.296 КК України, і при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховано, що підозрюваний вчинив умисне кримінальне правопорушення проти громадського порядку та моральності, скоєного у стані алкогольного сп`яніння, із застосуванням насильства і вогнепальної зброї, в тому числі проти неповнолітніх осіб. Вищевказані обставини і стали підставою для обрання саме такого запобіжного заходу, тому на думку суду саме наявність лише негативної характеристики не могло стати підставою для тримання позивача під вартою. Крім того дана характеристика при винесенні ухвали від 21 лютого 2022 року не впливала на обставини вчинення позивачем кримінального правопорушення, та враховуючи те, що в матеріалах справи відсутні дані, що відомості характеристики мали вирішальне значення при обранні міри запобіжного заходу. Щодо показів свідків, які були допитані в судовому засіданні, то суд ставиться критично до їхніх показань, оскільки свідки, які були допитані за клопотанням [PERSON] , являються родичами позивача, тому характеризують останнього виключно з позитивної сторони, свідки, які були допитані за клопотанням відповідача також являлися колишніми родичами позивача, між якими склалися неприязні відносини, тому характеризували [PERSON] з негативної сторони. Щодо показання інших свідків, то вони не надали достатньої інформації, яка б дала підстави суду дійти висновку про позитивні чи негативні характеризуючи ознаки позивача, та в свою чергу не впливають на суть інформації зазначеній в характеристиці, яка видана органом виконавчої влади. В судовому засіданні представником позивача адвокатом Мельником Ю.В. неодноразово підіймалося питання щодо сумнівів справжності підпису голови Хотинської міської ради на виданій довідці-характеристиці, однак жодних доказів на спростування чи підтвердження вказаних доводів матеріали справи не містять, а також на думку суду не впливають на зміст оскаржуваної інформації у виданій характеристиці, та не є предметом розгляду даної справи. Інші доводи та обґрунтування позовних вимог не впливають на правильність викладеної інформації в оскаржуваній довідці-характеристиці та не спростовують його змісту. В той же час суд не може прийняти до уваги посилання позивача на існування позитивних характеристик відносно нього, оскільки зазначені характеристики є думкою конкретної посадової особи, яка її підписала. Отже, провівши системний аналіз діючого законодавства України, взявши до уваги відповідну судову практику та роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, вивчивши процесуальні заяви сторін у справі, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновків, що в ході судового розгляду не доведено факту вчинення відповідачем правопорушення, яке полягало саме в поширені інформації, яка у відповідності до вимог закону може мати статус «недостовірної», такої, що порушує особисті немайнові права, або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі позивача повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Зважаючи на те, судом не встановлено, що зазначена у довідці-характеристиці інформація є недостовірною, а також те, що позивачем не надано доказів, що прямо чи опосередковано підтверджують заподіяння йому сильних душевних страждань, шкоди здоров`ю, чи інших втрат немайнового характеру, з яких суд, при обрахуванні розміру компенсації, міг би встановити характер та обсяг моральних страждань і матеріальні витрати, понесені позивачем, а також наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями, наявність вини заподіювача, підстави для задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди - відсутні. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що у даному конкретному випадку у розпорядженні суду немає даних про те, що оскаржувана характеристика спрямована на поширення недостовірної інформації щодо позивача, приниження його честі, гідності та ділової репутації, тому не можуть відповідно бути задоволені вимоги про відшкодування моральної шкоди. При цьому судом враховано положення ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. При цьому суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. Разом з тим, до позовної заяви не надано жодного доказу, який би підтверджував факт недостовірності інформації, яка міститься в характеристиці. При цьому відповідачем на підтвердження достовірності інформації надано обґрунтовані пояснення, та судом встановлено, що жодна інформація, яка міститься в характеристиці не містить недостовірних даних, а інші характеризуючи ознаки [PERSON] , такі як «неврівноважений», «конфліктний», «схильний до вчинення порушень» не може визнаватися твердженням про факти, оскільки вони є оціночними судженнями посадової особи органу місцевого самоврядування, право на свободу висловлювання яких гарантоване законом. Згідно з положеннями частини 2 статті 30 закону, оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. За таких обставин, суд оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить висновку, що заявлені позовні вимоги є необґрунтованими,безпідставними та такими що не потребують спростуванню, тому в задоволенні вимог [PERSON] до Хотинської міської ради в особі Дранчука Андрія Дмитровича про захист честі, гідності та ділової репутації слід відмовити. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. Розподіл судових витрат Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України у разі відмови у позові судові витрати покладаються на позивача. Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, відсутні підстави для вирішення питання про розподіл судових витрат. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed