Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-19 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У липні 2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом в якому просила: встановити юридичний факт, що місцем відкриття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] є с. Косиківці Кам`янець-Подільського району Хмельницької області; встановити факт родинних відносин між [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] та [PERSON] , [INFO] , як рідних брата та сестри; визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу після смерті [PERSON] терміном в один місяць. Позовна заява\~мотивована тим,\~що померлий\~ [INFO] [PERSON] був\~її рідним\~братом.\~Після смерті\~ [PERSON] \~ відкрилась спадщина до складу якої увійшло право на земельну ділянку (пай). Зазначає, що на момент смерті брат фактично проживав без реєстрації у с. Косиківці, Новоушицького району Хмельницької області. Будучи спадкоємцем за законом, позивач вирішила реалізувати свої спадкові права та звернулася до нотаріуса з метою отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] , проте їй було відмовлено у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, неможливістю довести факту родинних відносин із померлим, пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що не прийняла спадщину з поважних причин, оскільки не подала у визначений законом строк заяву нотаріусу про прийняття спадщини через перебування на лікуванні в період з 19 лютого 2005 року по 30 березня 2005 року. Відсутність документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, пов`язане з тим, що спадкодавець проживав без реєстрації у с. Косиківці, де і помер, однак відомостей, які б слугували підтвердженням вказаному відсутні, а тому вказана обставина підлягає встановленню. Неможливість доведення факту родинних відносин із спадкодавцем [PERSON] , як рідних сестри та брата, пов`язане з тим, що у свідоцтві про народження прізвище брата, як і її дівоче прізвище було зазначене « [PERSON] », однак паспорт громадянина України був виданий брату із прізвищем « [PERSON] », у свідоцтві про смерть брат також вказаний « [PERSON] », а тому через вказану розбіжність у написанні прізвища виникла необхідність у встановлені факту родинних відносин. Позивач [PERSON] подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала (арк. спр. 25). Відповідач Новоушицька селищна рада Хмельницької області направив до суду клопотання про розгляд справи без участі представника, просив суд прийняти законне та обґрунтоване рішення (арк. спр. 24,33). Процесуальні дії у справі 21 липня 2023 року відкрито провадження у справі, задоволено клопотання позивача про витребування доказів та виклик свідків. 16 серпня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. 29 вересня 2023 року задоволено клопотання позивача про виклик свідків. Фактичні обставини справи, встановлені судом Даними свідоцтва про народження позивача підтверджується, що [PERSON] , уродженка с. Бистриця, народилася [INFO] , в графі батько відсутні відомості, в графі мати зазначена - [PERSON] (арк. спр.6). Зміна прізвища позивача з « [PERSON] » на « [PERSON] » підтверджується свідоцтвом про шлюб (арк. спр.7). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану про державну реєстрацію народження вбачається, що [PERSON] , уродженець с. Бистриця, народився [INFO] , відомості про батька відсутні, в графі мати зазначена - [PERSON] (арк. спр.9). [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , уродженець с. Бистриця, місце смерті с. Косиківці Новоушицького району Хмельницької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть (арк.спр.8). Відповідно до повідомлення Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області від 26 травня 2023 року, [PERSON] був виданий сертифікат серії ХМ №0173226 на право на земельну частку (пай), площею 2,54 в умовних кадастрових гектарах (арк. спр.10). З даних довідки виданої Віньковецькою селищною радою вбачається, що відповідно до даних погосподарського обліку Карачієвецької сільської ради за 1980-1982 роки до складу сім`ї входили: голова двору [PERSON] , [PERSON] син, [PERSON] син, [PERSON] дочка, [PERSON] зять (арк. спр.14). Відповідно до виписки із погосподарської книги с. Косиківці Новоушицького району за 1996 2000 роки вбачається, що до членів домогосподарства за особовим рахунком № [NUMBER] в с. Косиківці входили: [PERSON] голова двору, [PERSON] дружина, [PERSON] син, усі вказані члени сім`ї 15 квітня 1999 року прибули на територію сільської ради с. Косиківці з с. Пижівка, [PERSON] дочка [INFO] вибула в с. Пижівка (арк. спр.13). Даними довідок № 248, 247, виданих Новоушицькою селищною радою підтверджується, що [PERSON] на день смерті не був зареєстрований на території Косиковецької сільської ради Новоушицького (тепер Кам`янець-Подільського) району Хмельницької області. Згідно даних довідки, виданої КНП Дунаєвецької міської ради «Дунаєвецька багатопрофільна лікарня» [PERSON] в період з 19 лютого 2005 по 30 березня 2005 року перебувала на амбулаторному лікуванні в травматолога з діагнозом: перелом кісток гомілки (арк. спр. 12). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена, що підтверджуються повідомленням нотаріуса (арк.спр.27,28). Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, неможливістю довести факту родинних відносин із спадкодавцем, пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується повідомленням нотаріуса від 26 червня 2023 року (арк. спр. 11), що є підставою для звернення позивача за захистом своїх прав до суду. Свідки [PERSON] , [PERSON] підтвердили суду, що [PERSON] працював у колгоспі в с. Косиківці, у певний період часу одружився із жінкою Вірою з с. Пижівка та незначний проміжок часу проживав у с. Пижівка, однак згодом розлучився та повернувся у с. Косиківці, де проживав одиноко, там і помер. Дітей у нього не було. Повідомили, що знали про наявність у [PERSON] сестри, однак бачили її лише один раз на похороні останнього. Свідки [PERSON] та [PERSON] , жителі с. Бистриця, колишнього Віньковецького району, підтвердили суду, що особисто знали двійнят [PERSON] та [PERSON] , оскільки вони народилися та проживали в с. Бистриця разом із матір`ю [PERSON] . Сім`я проживала бідно, [PERSON] після одруження переїхала в с. Майдан-Олександрівський, де й проживає на даний час. [PERSON] разом із старшим братом [PERSON] вчились у спецшколі, подальша їхня доля їм не відома. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Щодо встановлення факту родинних відносин між фізичними особами Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення Згідно із пунктом 5 частини другої статті 293, частиною шостою статті 294 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, які мають юридичне значення, а якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, такий вирішується в порядку позовного провадження. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами (п.1 ч.1ст.315 ЦПК України). Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання спадщини в органах, що вчиняють нотаріальні дії. Наявні у справі письмові докази, показання свідків [PERSON] \~та [PERSON] свідчать про обґрунтованість заявлених вимог, оскільки під час судового розгляду суд вважає доведеним факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та [PERSON] , який помер [INFO] , як рідних сестри та брата. Щодо встановлення факту місця відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст. 1220 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Суд зазначає, що на час відкриття спадщини визначається, зокрема, матеріальний закон, який буде застосовуватись до спадкових відносин. Статтею 1221 ЦК України, в редакції чинній до внесення змін Законом України № 2923-IX від 23.02.2023, який набрав чинності 22 травня 2023 року, було визначено, що місце відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Стаття 1221 ЦК України, в редакції чинній з 22 травня 2023 року, визначає, що місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні такого майна, або вимоги кредиторів. Водночас відповідно до пункту 1.2 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (далі Порядок), затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця відповідно до статті 29 Цивільного кодексу\~України (місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово). Якщо спадкодавець мав декілька місць проживання, місцем відкриття спадщини вважається останнє місце реєстрації спадкодавця (п. 1.12. Порядку). Місце відкриття спадщини підтверджується: довідкою про реєстрацію/останнє місце проживання виконавчого органу сільської, селищної або міської ради, сільського голови (у разі якщо відповідно до закону виконавчий орган сільської ради не утворено), що здійснює реєстрацію, зняття з реєстрації місця проживання особи на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на яку поширюються повноваження відповідної сільської, селищної або міської ради, або іншим документом, що може підтверджувати відповідний факт (копія актового запису про смерть, домова книга тощо). Місце відкриття спадщини не може підтверджуватись свідоцтвом про смерть (п. 1.13 Порядку). Судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до виданих старостою села Косиківці, села Шелестяни довідок № 147,247 від 05 травня 2023 року та 29 вересня 2023 року, [PERSON] прибув на території сільської ради із с. Пижівка 15 квітня 1999 року. Проте не був зареєстрований на території Косиковецької сільської ради. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] підтвердили суду, що на час своєї смерті [PERSON] проживав одиноко у с. Косиківці, де й похоронений. Таким чином, місцем відкриття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] є с. Косиківці колишнього Новоушицького (на даний час Кам`янець-Подільського) району Хмельницької області. Встановлення даних фактів має для позивача юридичне значення, оскільки необхідне для реалізації її спадкових прав. Тому в цій частині позов є обґрунтованим та підлягає до задоволення. Щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини Предметом спору у цій справі в тому числі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] спадкоємцеві за законом другої черги [PERSON] , оскільки остання пропустила строк для її прийняття. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (статті 1217, 1262 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В ході судового розгляду суд не здобув даних щодо наявності інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які прийняли спадщину чи претендували б на неї, право позивача на прийняття спадщини ніким не оспорюється, а тому Новоушицька селищна рада Хмельницької області є належним відповідачем у справі. У постанові\~від 23\~листопада 2020\~року в\~справі №315/714/19\~Верховний Суд\~дійшов висновку,\~що гостре\~раптове захворювання\~позивача,\~яке сталося\~за декілька\~днів до\~спливу шестимісячного\~строку для\~прийняття спадщини, унеможливило його своєчасне звернення до приватного нотаріуса. За висновком Верховного Суду вказана обставина була пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для прийняття спадкоємцем спадщини. Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті [PERSON] вона, як спадкоємець за законом другої черги, не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки в період з 19 лютого 2005 по 30 березня 2005 року перебувала на амбулаторному лікуванні в КНП Дунаєвецької міської ради «Дунаєвецька багатопрофільна лікарня». Отже,\~раптове захворювання\~ [PERSON] \~унеможливило її своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини у визначений законом строк. При цьому, суд враховує, що відповідач не заперечив проти позову та не спростовував твердження [PERSON] \~щодо пропуску нею строку для прийняття спадщини з поважних причин. Таким чином, враховуючи обставини даної справи, суд визнає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Тому,

Outcome: approved