Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-24 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] (далі позивач) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із позовною заявою до [PERSON] , [INFO] , адреса: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер у матеріалах справи відсутній (далі відповідач), третя особа, що не заявляє самостійних вимог: Чорнобаївська державна нотаріальна контора, адреса: вул. Центральна, 218, смт Чорнобай, Золотоніський район, Черкаська область, про встановлення факту та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 4,745 га, кадастровий номер 7125189200:03:000:0831. Позивач являється рідною сестрою померлій. [PERSON] звернулася до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , проте отримала відмову, оскільки із поданих державному нотаріусу документів не можливо встановити факт родинних відносин між позивачем та померлою [PERSON] . Так, актовий запис про народження [PERSON] не зберігся, що унеможливлює позивача підтвердити факт родинних відносин між ними. Крім цього, позивач вказує на те, що вона та померла [PERSON] мали спільного батька [PERSON] . Факт родинних відносин між позивачем та [PERSON] підтверджується рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 листопада 2019 року. \~ \~ \~ \~Також, позивач зазначає, що крім неї, спадкоємцем після смерті [PERSON] являється її племінниця [PERSON] (відповідач). \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, посилаючись на приписи цивільного законодавства, позивач звернулася до суду та просить встановити факт родинних відносин, а саме те, що остання являється рідною сестрою померлій [PERSON] та визнати за позивачем право власності на частину земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 4,745 га, кадастровий номер 7125189200:03:000:0831. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 03 серпня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 04 вересня 2023 року витребувано у Чорнобаївській державній нотаріальній конторі копію спадкової справи [PERSON] та витяг зі Спадкового реєстру після смерті останньої. \~ \~ \~ \~Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 26 вересня 2023 року витребувано у Золотоніському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Золотоніському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) належним чином засвідчену копію актового запису про смерть [PERSON] . \~ \~ \~ \~У підготовчому засіданні 26 вересня 2023 року представник позивача [PERSON] повідомив суд, що після ознайомлення із копією спадкової справи [PERSON] стало відомо, що остання склала заповіт на спірну земельну ділянку на користь відповідача [PERSON] та свого племінника [PERSON] . Про існування заповіту позивачці та її представнику не було нічого відомо. Проте, враховуючи вищевикладене, позивач та її представник з`ясували, що [PERSON] помер у 2021 року, тобто ще до відкриття спадщини після смерті [PERSON] , а відповідач у даній справі [PERSON] прийняла належну їй частину спадщини та зареєструвала право власності на частину спірної земельної ділянки. Таким чином, інша частина спірної земельної ділянки, яка заповідалась померлому [PERSON] , залишилась не успадкована та саме визнати право власності на неї позивач просить суд. Також, представник позивача зазначив проте, що у сторони позивача відсутній оригінал правовстановлюючого документу на спірну земельну ділянку, що у разі встановлення лише факту родинних відносин, унеможливить позивача отримати свідоцтво про право на спадщину. \~ \~ \~ \~У підготовчому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Суду пояснила, що їй не було відомо про існування заповіту [PERSON] . Проте, оскільки остання заповіла спірну земельну ділянку [PERSON] , яка спадщину прийняла та зареєструвала право власності на частину спірної земельної ділянки, та [PERSON] , який помер до відкриття спадщини [PERSON] , позивач являється спадкоємцем за законом після смерті останньої та претендує на успадкування частини спірної земельної ділянки. \~ \~ \~ \~У підготовчому засіданні 26 вересня 2023 року відповідач [PERSON] підтвердила, що позивач дійсно являється рідною сестрою померлої [PERSON] . Повідомила суд, що вона успадкувала після смерті останньої, зокрема, частину спірної земельної ділянки та зареєструвала на неї право власності у встановленому законом порядку. Крім цього, не заперечувала щодо задоволення позовних вимог. \~ \~ \~ \~У підготовче засідання представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог Чорнобаївської державної нотаріальної контори не з`явився, направив до суду заяву, відповідно до якої розгляд справи просив проводити за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Згідно з п.п. 1 ч. 1\~ст. 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно з п. 2постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до [INFO] тощо. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 25 серпня 2022 року (а.с. 73, на звороті). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 4,745 га, кадастровий номер 7125189200:03:000:0831, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (а.с. 27 29). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 2.ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Таким чином часом відкриття спадщини після смерті [PERSON] є день її смерті, тобто [INFO] . Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Так, відповідно до відомостей спадкової справи [PERSON] , остання, при житті, 24 червня 2019 року склала заповіт, яким заповіла житловий будинок з прилеглою до нього земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] ; земельну ділянку (частку-пай) розміром 4,745 га, що знаходиться в адмінмежах Тимченківської сільської ради [PERSON] та [PERSON] (а.с. 87). [PERSON] у встановлений законодавством шестимісячний строк, а саме 02 вересня 2022 року звернулася до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 73). Також, [PERSON] 21 червня 2023 року звернулася до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину спадкового майна (а.с. 83) та отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом на частину земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 4,745 га, кадастровий номер 7125189200:03:000:0831, що належала [PERSON] (а.с. 93, на звороті). Також, судом встановлено, що інший спадкоємець за заповітом після смерті [PERSON] [PERSON] помер [INFO] , тобто до відкриття спадщини після смерті [PERSON] , що підтверджується Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть. Спадкування за правом представлення врегульоване ст. 1266 ЦК України та відповідно до якої це спадкування за законом, яке передбачає появу в певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем. Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04 листопада 2020 року (справа № 759/14776/13-ц). Відповідно до ст. 1245 ЦК України частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Отже, судом встановлено що частина спадщини після смерті [PERSON] у вигляді частини земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 4,745 га, кадастровий номер 7125189200:03:000:0831, відносно якої було складено заповіт на користь померлого [PERSON] останнім не успадкована, та право спадкування на неї регулюється нормами спадкування за законом. Позивач зазначає про те, що вона являється рідною сестрою померлої, проте актовий запис про народження [PERSON] відсутній. Відповідно до листа Державного архіву Черкаської області № С-44/05-08 від 15 вересня 2022 року запис акту про народження [PERSON] по с. Вереміївка Золотоніського (раніше Чорнобаївського) району Черкаської області за 1931 рік не виявлено. Перевірка проведена за 3 роки (а.с. 10). Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Преюдиція - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набуло законної сили, в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиційно встановлені факти не підлягають доказуванню. Звільнення від доказування з підстав установлення преюдиційних обставин в іншому судовому рішенні, варто розуміти так, що учасники судового процесу не зобов`язані повторно доказувати ті обставини, які були встановлені чинним судовим рішенням в іншій адміністративній, цивільній або господарській справі, якщо в цій справі брали участь особи, щодо яких відповідні обставини встановлені. Зазначена правова позиція міститься у Постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року (справа № 761/29966/16-ц). Рішенням Придніпровського районного суду м. Черкас від 22 листопада 2019 року, яке набрало законної сили 03 січня 2020 року (справа № 711/7933/19), встановлено факт, що має юридичне значення, а саме, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був рідним батьком [PERSON] (а.с. 15 16). Як вбачається із відомостей погосподарської книги, [PERSON] вказаний як голова сім`ї, серед членів сім`ї вказано [PERSON] , 1931 року народження (а.с. 19 20). Крім цього, факт родинних відносин між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується поясненнями відповідача [PERSON] та фотокартками, які містяться у матеріалах справи (а.с. 22 25). Отже, враховуючи вищевикладене, досліджені у судовому засіданні докази, що з достовірністю підтверджують факт родинних зв`язків, а саме те, що померла [PERSON] була рідною сестрою позивачу [PERSON] , суд дійшов висновку про достатність підстав для встановлення даного факту та задоволення позовної заяви в цій частині. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.\~1262\~ЦК України\~удругу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. \~ \~ \~ \~Судом, під час розгляду даної справи, окрім відповідача [PERSON] , яка, у відповідності до вимог ст. 1265 ЦК України, являється спадкоємцем 5 черги спадкування, інших спадкоємців після смерті [PERSON] не встановлено. \~ \~ \~ \~Позивач, у встановлений законом шестимісячний строк, 16 вересня 2022 року звернулася до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с. 81). \~ \~ \~ \~Проте, постановою державного нотаріуса Чорнобаївської державної нотаріальної контори Бабак Л.М. від 13 червня 2023 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на частину земельної ділянки площею 4,7451 га, оскільки відсутнє підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем (а.с. 26). Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Виходячи зі змісту\~ст. 392 ЦК України\~право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Згідно зі ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав може бути визнання права власності. Пунктом «г» ч. 1 ст. 81 ЗК України передбачено, що громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. У п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (зі збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншим правовстановлюючим документом. У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до п. 3.5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» спори про визнання права власності на земельну ділянку та права на земельну частку (пай) в порядку спадкування, зокрема у випадках, якщо відсутній отриманий спадкодавцем державний акт про право власності на земельну ділянку, зареєстрований належним чином, якщо спадкодавцем не був отриманий державний акт про право власності на земельну ділянку, або в державному акті є неточності, які підлягають виправленню, розглядаються судами з урахуванням вимог закону та роз`яснень, викладених в пунктах 10, 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування». Крім того, відповідно до ч. 4\~ст. 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи, що визнання права на спадкове майно є винятковим способом захисту, який має застосовуватися якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, оцінивши наявні у справі письмові докази, зважаючи на визнання позову відповідачем, суд вважає за можливе позовні вимоги у цій частині задовольнити. На підставі викладеного вище,

Outcome: approved