Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-10 00:00:00

АТ «ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО» в особі Структурної одиниці «Вінницькі центральні електричні мережі» звернулося до суду з вищевказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 18.01.2023 представниками АТ «ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО» в особі СО «Вінницькі центральні електричні мережі»: майстром Остапчуком С.В., ел. Монтером Мельником А.О., під час обстеження електроустановок [PERSON] за адресою: [ADDRESS] було виявлено пошкодження засобу обліку. Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась, що є порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, представниками СО Вінницькі центральні електричні мережі» було складено акт № 3957 про порушення. 02.03.2023 протоколом № 66 комісії з розгляду Актів про порушення на підставі п.п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ було визначено обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ по складеному Акту № 3957 від 18.01.2023, терміном за шість місяців. У відповідності до ПРРЕЕ, відповідачеві проведено розрахунок обсягу і вартості спожитої та неоплаченої електричної енергії та виставлено рахунок на суму 34173,32 грн. На дату подання позову за відповідачем рахується заборгованість по акту № 3957 перед позивачем у розмірі 34173,32 грн. Тому просять стягнути з [PERSON] 34173,32 грн вартості необлікованої електричної енергії, а також судовий збір. Ухвалою судді Вінницького районного суду Вінницької області від 19.07.2023 відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд в порядку спрощеного позовного провадження. В судове засідання 11.10.2023 учасники справи не з`явились, хоч про день, час та місце розгляду справи повідомлялись в установленому законом порядку. Представник позивача за довіреністю Кухарчук Л.В. попередньо через електронну пошту суду подав письмову заяву, у якій просить розгляд справи проводити за його відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечують. Частиною третьою\~статті 211 ЦПК України\~визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] неодноразово в судові засідання не з`являлася з невідомих суду причин, хоч про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася судом у встановленому законом порядку за адресою зареєстрованого місця проживання: [ADDRESS] , а також за адресою фактичного проживання: [ADDRESS] . Заяв про розгляд справи без її участі або про відкладення розгляду справи на адресу суду від відповідача не надходило. Відзив на позовну заяву відповідачем у запропонований судом строк до суду не подано. Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача, на підставі ухвали суду про заочний розгляд справи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання 11.10.2023 за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Врахувавши позицію представника позивача, викладену у заяві, дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Згідно зі ст. 509\~ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до вимог\~статті 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями Цивільного кодексу України, Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» № 2019-VIII від 13.04.2017, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії», електрична енергія \~енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товаром, призначеним для купівлі-продажу. Частиною першою\~статті 4\~Закону України\~«Про ринок\~електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Відповідно до ч. 6\~ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії», постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі\~ ПРРЕЕ), визначено, що оператор системи має право контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики. За змістом пункту 1.1.2 вищезазначених Правил, необлікована електрична енергія обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно. Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Відповідно до п. 3 ч. 3\~ст. 59 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Пунктом 5.1.1 ПРРЕЕ визначено, що оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Згідно з\~п.\~8.2.5\~ПРРЕЕ,\~у разі\~виявлення під\~час контрольного\~огляду або\~технічної перевірки\~уповноваженим представником\~оператора системи,\~від якого\~споживач одержує\~електричну енергію,\~порушень цих\~Правил,\~у тому\~числі фактів\~безоблікового споживання\~електричної енергії,\~на місці\~виявлення порушення\~у присутності\~споживача (представника\~споживача)\~або іншої\~особи,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт\~(територію)\~споживача для\~проведення перевірки\~(за\~умови посвідчення\~цієї особи),\~оформлюється акт\~про порушення. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника\~на дату\~оформлення акта\~про порушення. Споживачі,\~представники оператора\~системи,\~інші особи,\~присутні при\~перевірці,\~під час\~здійснення перевірки\~електроустановок мають\~право здійснювати\~фото-\~та відеозйомку\~для фіксації\~виявлених порушень\~та/або\~відмови споживача\~(представника\~споживача або\~іншої особи,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт\~(територію)\~споживача для\~проведення перевірки)\~підписувати акт\~про порушення,\~про що\~зазначається в\~акті про\~порушення. В\~акті про\~порушення заповнюються\~всі графи\~та рядки\~без пропусків.\~Виправлення чи\~підчищення не\~допускаються.\~Текст повинен\~бути однозначним,\~без можливості\~подвійного тлумачення. В\~акті зазначаються\~заходи,\~яких було\~вжито або\~яких необхідно\~вжити для\~усунення допущених\~порушень. Акт\~про порушення\~складається у\~двох примірниках,\~один з\~яких передається\~або надсилається\~споживачеві. Акт\~про порушення\~підписується представником\~(представниками)\~оператора системи,\~який (які)\~брали участь\~у перевірці,\~та споживачем\~(представником\~споживача)\~або іншою\~особою,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт\~(територію)\~споживача для\~проведення перевірки\~(за\~умови посвідчення\~цієї особи). У\~разі відмови\~споживача (представника\~споживача або\~іншої особи,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт\~(територію)\~споживача для\~проведення перевірки)\~підписати акт\~про порушення\~в ньому\~робиться запис\~про відмову.\~У цьому\~разі акт\~про порушення\~вважається дійсним,\~якщо його\~підписали більше\~одного уповноваженого\~представника оператора\~системи та\~незаінтересована особа\~(представник\~житлово-експлуатаційної\~організації,\~балансоутримувача або\~управителя будинку,\~виборна особа\~будинкового,\~вуличного,\~квартального чи\~іншого органу\~самоорганізації населення\~або представник\~органу місцевого\~самоврядування,\~інший споживач\~тощо)\~за умови\~посвідчення цієї\~особи або\~більше одного\~уповноваженого представника\~оператора системи,\~а відмова\~споживача (представника\~споживача або\~іншої особи,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт\~(територію)\~споживача для\~проведення перевірки)\~підписувати акт\~про порушення\~підтверджується відеозйомкою. До\~акта про\~порушення сторонами\~можуть\~бути додані\~пояснення,\~зауваження та\~докази,\~перелік яких\~(за\~наявності)\~зазначається\~в\~цьому акті. Представники\~оператора системи\~перед складанням\~акта про\~порушення зобов`язані\~повідомити споживача\~про його\~право\~внести\~пояснення та\~зауваження\~до\~акта,\~викласти\~мотиви\~своєї відмови\~від\~його\~підписання або\~підписати\~його\~без зауважень. Облік\~бланків\~актів\~про порушення\~ведеться\~оператором\~системи у\~пронумерованому,\~прошнурованому\~та\~скріпленому печаткою\~журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення. Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ, спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Закон України «Про ринок електричної енергії»\~визначає, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (частина перша статті 77). Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку (пункт 4 частини другої статті 77). Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно зі ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків. Судом установлено,\~що 18.01.2023\~представниками АТ\~«ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО» в\~особі СО\~«Вінницькі центральні\~електричні мережі»:\~майстром Остапчуком\~С.В.,\~ел.\~монтером Мельником\~А.О.,\~за участю\~споживача [PERSON] ,\~під час\~обстеження електроустановок\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~було виявлено\~пошкодження засобу\~обліку, про що відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ представниками було складено Акт № 3957 про порушення, що підтверджується копією Акту (а.с. 4-5). Також судом установлено, що [PERSON] будь-яких заперечень щодо виявленого порушення або неправомірності дій працівників АТ «ВІННИЦЯОБЛЕНЕРГО» в особі СО «Вінницькі центральні електричні мережі» в акті не зазначила, підписала його, 18.01.2023 отримала його копію та зазначила, що з порушенням згідна, провину свою визнає. 02.03.2023 відбулось засідання комісії СО «Вінницькі центральні ЕМ» по розгляду Акту про порушення № 3957 від 81.01.2023, на якому була присутня споживач [PERSON] ; комісією було вирішено вартість необлікованої електроенергії по акту № 3957 від 18.01.2023 розраховувати згідно з п.п. 3, п. 8.4.2 ПРРЕЕ терміном 6 місяців, вартість необлікованої електроенергії складає 34173,32 грн, що підтверджується протоколом № 66 засідання комісії СО «Вінницькі центральні ЕМ» по розгляду актів про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії (а.с. 6). Відповідно до Розрахунку збитків за Актом про порушення ПРРЕЕ № 3957 від 18.01.2023, вартість необлікованої електричної енергії складає 34173,32 грн (а.с. 7). Рахунок № 3957 від 02.03.2023 за використану електроенергію на суму 34173,32 грн споживач [PERSON] отримала, що підтверджується копією рахунку (а.с. 8). Відповідно до підпункту 3 п. 8.4.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо). Згідно з п. 8.4.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється, виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години(кВт·год)електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Відповідно до підпункту 1 п. 8.4.8 Правил роздрібного ринку електричної енергії, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 (у частині пошкодження/відсутності засобів вимірювальної техніки та/або пломб, та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені пломби) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Відповідно до\~ст.\~1 Закону України «Про ринок електричної енергії», споживач фізична особа, у тому числі фізична особа\~підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Згідно з п. 6 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», індивідуальний споживач фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Стаття 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», крім іншого, встановлює обов`язок індивідуального споживача забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу. Як уже зазначалося вище, пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ передбачено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст.\~13\~ЦПК\~України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст.ст. 81, 83\~ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 (справа № 910/17955/17) викладені висновки щодо правової природи грошових коштів, які особа має сплатити відповідно до Акта про порушення. Зокрема, за своєю правовою суттю ці кошти є фактично платою за поставлену електричну енергію, а тому вартість самовільно спожитої енергії (необлікованої) має бути компенсована. Аналогічні правові висновки викладені і в постанові Верховного Суду від 21.04.2021 (справа № 902/647/20). За встановлених обставин, перевіривши підстави та порядок нарахування вартості збитків, заподіяних внаслідок порушення ПРРЕЕ, зважаючи на те, що зазначена вартість у добровільному порядку відповідачем не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позов законний та обґрунтований, тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідач [PERSON] до суду не з`явилася, будь-яких доказів на спростування обставин, зазначених в позові, не подавала. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10.02.2010, заява № 4909/04). У відповідності до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК\~України, з відповідача на користь позивача слід також стягнути понесені останнім витрати на сплату судового збору.

Outcome: approved