Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-22 00:00:00

11.04.2023 року позивач [PERSON] звернувся до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом до Світловодської міської ради про встановлення\~факту проживання\~однією сім`єю.\~В обґрунтування\~позовних вимог\~зазначає,\~що з 2015 року і по день смерті [PERSON] він і його родина - дружина [PERSON] та син [PERSON] проживали з [PERSON] однією сім`єю. [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним за цією адресою ніхто не був зареєстрований. Але, фактично з 2001 року [PERSON] проживав: [ADDRESS] . Позивач, його родина і померлий проживали однією сім`єю фактично у двох квартирах, одна з яких належить позивачу і знаходиться по [ADDRESS] , а інша належала [PERSON] і знаходиться по [ADDRESS] . Вони були пов`язані спільним побутом, вели господарство, мали спільні доходи від городини і господарства та видатки на його утримання, спільно вирішували побутові питання. Всі родинні документи, як позивача так і померлого [PERSON] , знаходились в одному місці, в квартирі, що належить позивачу. Таким був їх побутовий уклад життя і впорядкування документів. Саме позивач та його сім`я здійснювали всі необхідні дії пов`язані з похованням [PERSON] , витрати на поховання, встановлення пам`ятника, проведення поминок. Після смерті [PERSON] позивач продовжував використовувати все спільне майно, в тому числі майно померлого, як своє. Продовжував оплачувати особові рахунки по електроенергії, водопостачанню, інші комунальні платежі за майно, що належало [PERSON] . Інші члени родини [PERSON] відсутні, крім позивача та його родини в нього нікого не було. [PERSON] на праві власності на момент смерті належали: квартира [ADDRESS] , та квартира [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина. Позивачем було подано заяву від 22.09.2021 р. про прийняття спадщини та відкрита спадкова справа, позивач визначений спадкоємцем. Позивач є єдиним спадкоємцем, інші спадкоємці, які можуть претендувати на це майно відсутні, що підтверджується довідкою №02/02-14 від 19.01.2022 р. приватного нотаріусу Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Васильченко В.М. Члени його родини - дружина і син бажання стати спадкоємцями [PERSON] не мають, заяв про прийняття спадщини не подавали. Позивач зазначає, що він та померлий [PERSON] проживали однією сім`єю з 2015 р. Позивач прийняв спадщину шляхом подання заяви до нотаріуса, але, саме нотаріус повідомив його про те, що до спадкової справи необхідно додати судове рішення про встановлення факту проживання однією сім`єю. Відповідно до вказаних норм процесуального закону позивач звернувся до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю з [PERSON] в порядку окремого провадження. Але, ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02.06.2022 р. у справі № 401/645/22 названа заява залишена без розгляду, оскільки встановлення факту в даному випадку пов`язується з подальшим вирішенням спору про право спадкування. Наведене змусило позивача звернутися до Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області з цим позовом на загальних підставах. Ухвалою суду від 13.04.2023 року відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою від 18.05.2023 року справу призначено до судового розгляду. В судове\~засідання позивач\~та його\~представник не\~з`явились,\~надали заяву\~про розгляд\~справи без\~їх участі,\~позовні вимоги\~підтримали в\~повному обсязі,\~судові витрати\~просить віднести за рахунок позивача. Позивач надав заяву про відмову від виклику свідків. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без її участі, у вирішення даного питання покладається на розсуд суду. Відзиву на позовну заяву не надали. ( а.с. 73-74). Треті особи в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Третя особа [PERSON] надала письмові пояснення у яких зазначила, що немає намірів оформлювати спадщину, проти позовних вимоги не заперечує, просить розглянути справу без її участі.( а.с. 86-87). Третя особа [PERSON] надав письмові пояснення у яких зазначив, що немає намірів оформлювати спадщину, проти позовних вимоги не заперечує, просить розглянути справу без його участі.( а.с. 91-92) Враховуючи викладене та дослідивши матеріали справи суд приходить до такого висновку. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 26.04.2021 р. ( а.с. 10). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до якої входить квартира [ADDRESS] , та квартира [ADDRESS] . ( а.с. 12-13). Спадкоємцем на все майно після смерті [PERSON] став [PERSON] , який на день смерті [PERSON] проживав з ним за однією адресою: квартира [ADDRESS] , інших спадкоємців, в тому числі неповнолітніх і непрацездатних немає, що підтверджується доказами ( а. с. 14-19). Родичі померлого [PERSON] , а саме [PERSON] та [PERSON] , померли, що підтверджується відповідними доказами. ( а.с. 20-24). Також судом досліджено товарні чеки про витрати позивача на поховання [PERSON] (а.с. 25-30), медична документація [PERSON] ( а. с.. 31-43), інші товарні чеки (а.с. 44-59). В судовому засіданні, яке відбулось 13.09.2023 року позивач пояснив, що його батько товаришував з померлим, були розмови про заповіт, але оформити його не встигли, оскільки [PERSON] захворів та помер. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що з позивачем вони сусіди, часто бачаться. Бачив, що вони спочатку ходили в гості, а потім жили разом. Бачив померлого в їх квартирі. Все це тривало 8-9 років. Їх відносини можна охарактеризувати, як сімейні. Інших осіб, з якими б спілкувався [PERSON] не було. Похованням та поминанням займався позивач. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказала, що у [PERSON] з позивачем були відносини схожі на родинні. У [PERSON] не було ні дітей, ні дружини. Позивач благоустроював квартиру [PERSON] , робив ремонт, змінював там вікна. Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 3 СК України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Відповідно до п. 21 постанови ПленумуВерховного СудуУкраїни від 30травня 2008 року №7«Про судову практику управах про спадкування» при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно врахувати правила ч. 2 ст.3 Сімейного КодексуУкраїни про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки. Обов`язковою умовою для визнання осіб членами сім`ї, крім власне факту спільного проживання, є ведення з спадкодавцем спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. При віднесенні особи до кола спадкоємців четвертої черги суд має виходити не лише із кровного споріднення, а й інших наведених ознак. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 07 лютого 2018 року по справі № 127/1765/16. Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику в справах провстановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей акт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Метою заявника при зверненні до суду є встановлення факту його постійного проживання, як спадкоємця зі спадкодавцем для подальшого оформлення прав на спадкове майно в нотаріальному порядку на підставі ст. 1268 ЦК України. Відповідно до ч. 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що заява обґрунтована і підлягає задоволенню. Враховуючи те, що представник позивача у поданій заяві просив віднести судові витрати за рахунок позивача, суд вважає за можливе віднести судові витрати за рахунок позивача.

Outcome: approved