Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-10 00:00:00

адвокат звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати за позивачем право власності вцілому на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , у порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] та за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] помер батько [PERSON] [PERSON] , та на день його смерті зі спадкоємців першої черги з ним постійно проживали позивач та дружина [PERSON] , які відповідно й прийняли спадщину за [PERSON] . Однак, як вказує адвокат, [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка залишила заповіт від 02 березня 2018 року; спадком ці, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині відсутні. Представник позивача зазначає, що така прийняла спадщину за покійними батьками, оскільки на момент їх смерті проживала разом з ними у спадковому будинку, а відтак вважається такою, що прийняла спадщину за ними обома. Маючи намір оформити спадщину за батьками у січні 2023 року позивач звернулася до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак та повідомила про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину через те, що відсутні документи, які посвідчують право власності на вказаний будинок та право власності на такий не зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а відтак рекомендував звернутися до суду. На підставі наведеного просить позов задовольнити. У підготовче судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, однак її представник подав суду заяву, в якій просив розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив такі задовольнити. Представник відповідача у підготовче судове засідання також не з`явився, сільський голова попередньо подала заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечила. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Відповідно до ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. У підготовчому судовому засіданні встановлено, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , а [INFO] померла її мати [PERSON] . [PERSON] залишила заповіт, посвідчений 02 березня 2018 року державним реєстратором Дубриницької сільської ради за реєстровим номером 37, за яким заповідач заповіла житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку, що розташована за цією ж адресою, та все належне їй майно, де б воно не знаходилося та з чого б не складалося, та все те, що буде належати їй на день смерті, заповіла своїй доньці [PERSON] , [INFO] . Довідками Дубриницької сільської ради Ужгородського району від 23 травня 2023 року № 329 та від 26 січня 2022 року № 23 за даними погосподарської книги № 3 на 2016-2020 роки, номер об`єкта по господарського обліку 100183, підтверджується, що головою домогосподарства у [ADDRESS] був [PERSON] , [INFO] , де на момент його смерті були зареєстровані позивач [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , а на момент смерті останньої позивач [PERSON] , [INFO] . Інформацією завідувача Перечинської державної нотаріальної контори від 27 липня 2023 року № 98/01-16 встановлено, що спадкові справи за померлими [INFO] [PERSON] , та 11 квітня 2020 року [PERSON] не заводилися. Згідно із ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 цього Кодексу спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із ст. 1262 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Положеннями ст. 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 цього Кодексу спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Як видно з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № /02-31 від 19 січня 2023 року, державний нотаріус Перечинської державної нотаріальної контори відмовив позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок після смерті матері [PERSON] через відсутність документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. Відсутність реєстрації будинку підтверджується також Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 320963804 від 24 січня 2023 року, згідно з якою відомості щодо реєстрації права власності на будинок [ADDRESS] , відсутні. Так само згідно з інформаційною довідкою від 23 лютого 2022 року № 70 у архіві РКП «Бюро технічної інвентаризації», що переданий на зберігання Дубриницькій сільській раді Ужгородського району Закарпатської області, інформація про реєстрацію права власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] . Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» від 30 травня 2008 року у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно з висновками Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладених у пункті 3.1. Листа «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» № 24-753/0/4-13 від 16 травня 2013 року умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду. Так, у підготовчому судовому засіданні встановлено, що оскільки [PERSON] , будучи спадкоємцем першої черги за законом прийняла спадщину за батьком [PERSON] , а також, будучи спадкоємцем за заповітом прийняла спадщину за матір`ю [PERSON] , оскільки постійно проживала разом з ними на час відкриття спадщини, протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не відмовилася від спадщини, а тому вважається такою, що прийняла спадщину. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті\~\~ особи або оголошення її померлою. Згідно ч. 1 ст. 1222 цього Кодексу спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за\~ життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом\~ усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно ч. 3 ст. 1296 цього Кодексу відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. У статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що «кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Отже враховуючи те, що позивач прийняла спадщину, однак у неї існують перешкоди у оформленні права на спадщину в нотаріальному порядку, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved