Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-24 00:00:00

керівник Козелецької окружної прокуратури звернувся в суд із позовом до [PERSON] , у якому просить стягнути з останнього на користь держави 7750 грн. на відшкодування шкоди, \~ \~ \~ \~заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки дерев. Позовні вимоги мотивовані тим, що Козелецькою окружною прокуратурою у ході вивчення стану відшкодування шкоди, заподіяної незаконною рубкою дерев на території юрисдикції Козелецької окружної прокуратури, виявлено підстави для представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області. \~ \~ \~ \~Так, було встановлено, що 23.08.2022 о 09 год. 07 хв. до відділення поліції №1 Чернігівського районного управління поліції ГУНЛ в Чернігівській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що неподалік вул. Кірова в м. Остер Чернігівського району Чернігівської області, за координатами 50,930167, 30.886766 виявлено незаконну порубку лісу. За вказаним фактом 23.08.2022 слідчим відділенням ВП №1 Чернігівського ГУНП в Чернігівській області відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022270350000321 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, і розпочато досудове розслідування. Цього ж дня, в ході огляду місця події, а саме: місця вчинення лісопорушення - земельної ділянки за координатами 50.930167, 30.886766, яка відноситься до земель запасу Остерської міської ради - зона 31 квартал 309 КОАТУУ 7422010400, неподалік вул. Кірова в м. Остер Чернігівського району Чернігівської області, виявлено факт незаконної порубки 4 сироростучих дерев роду вільха, у яких заміряно діаметри пнів: пень №1 діаметром 40 см х 39 см, пень №2 діаметром 43 см х 44 см, пень №3 діаметром 38 см х 35 см, пень №4 діаметром 40 см х 23 см, а також зроблено спили з пнів та вилучено їх. Крім , того, під час проведення огляду місця події виявлено та вилучено свіжоспиляні колоди дерева роду вільха різних діаметрів та довжини, 4 зрізи з колод дерева , роду вільха різних діаметрів та довжини, попиляну деревину об`ємом 5 м3 та бензопилу GREEN GARDEN GCS-5020L. Органом досудового розслідування було встановлено винну особу, яка вчинила незаконну порубку, ним виявився [PERSON] , [INFO] , мешканець [ADDRESS] . Останній пояснив, що здійснював вирубку дерев з метою опалення, 22.08.2022 він прийшов до вище зазначеного місця, де за допомогою бензопили, яку приніс із собою, спиляв 2 дерева, наступного дня, 23.08.2022, він знову повернувся до лісу та спиляв ще 2 дерева. Допитаний у якості свідка майстер лісу ДП «Козелецьрайагролісгосп» [PERSON] пояснив, що 23.08.2022, близько 09 год. 00 хв. при плановому обході виявив незаконну рубку. Прийшовши на звук бензопили виявив громадянина, який розпилював колоду свіжоспиляного дерева вільхи та біля якого знаходились інші свіжоспиляні колоди дерева вільхи. Вказаний чоловік пояснив, що він спиляв лише 4 дерева, а інші дерева хто спиляв йому невідомо. У кримінальному провадженні проведено судову трасологічну експертизу. Згідно висновку експерта № СЕ-19/125-22/6203-ТР від 18.11.2022 чотири зрізи з пнів дерев та чотири зрізи дерев до розділення складали чотири стовбура дерев, а саме: зріз з пня дерева з торцевою поверхнею розмірами 397x400 мм та зріз з колоди дерева з торцевою поверхнею розмірами 380x373 мм, до розділення складали одне ціле - частину стовбура одного дерева; зріз з пня дерева з торцевою поверхнею розмірами 392x435 мм та зріз з колоди дерева з торцевою поверхнею розмірами 387x408 мм, до розділення складали одне ціле - частину стовбура одного дерева; зріз з пня дерева з торцевою поверхнею розмірами 364x400 мм та зріз з колоди дерева з торцевою поверхнею розмірами 358x400мм, до розділення складали одне ціле - частину стовбура одного дерева; зріз з пня дерева з торцевою поверхнею розмірами 355x405 мм та зріз з колоди дерева з торцевою поверхнею розмірами 376x410 мм, до розділення складали одне ціле - частину стовбура одного дерева. Чотири зрізи з пнів дерев та чотири зрізи з колод дерев, надані на дослідження, що до розділення складали чотири стовбура дерев, були розділені шляхом розпилювання з подальшим розломом деревини за допомогою інструменту (інструментів) із ланцюговою пилою (бензопила, електропила, тощо). Сліди розпилу, що відобразились на торцевих поверхнях зрізів з колод та зрізів з пнів, наданих на дослідження, придатні для встановлення групової належності (встановлення знаряддя за механізмом дій). Наявність збігів за загальними ознаками в динамічних слідах розпилу, що відобразились на торцевих поверхнях зрізів чотирьох колод та чотирьох зрізів з пнів, наданих на дослідження, вказує на те, що сліди розпилу були утворені ланцюговою пилою (пилами) однієї групової належності (за механізмом дій). Згідно висновку експерта від 14.12.2022 № CE-19/125-22/6206-EЛ за результатами проведеної судової інженерно-екологічної експертизи, розмір екологічної шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу (державі) складає 7750 грн. Розрахунок виконано відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» від 08.04.1999 № 559: Середній діаметр, см: 39,5 розмір шкоди 1\~900, 00 грн.; 43,5 розмір шкоди 2\~300, 00 грн.; 36,5 розмір шкоди 1\~650, 00 грн.; 39,5 розмір шкоди 1\~900, 00 грн. Всього заподіяно шкоди на суму 7\~750 грн. 00 коп. \~ \~ \~ \~ Беручи до уваги вказаний висновок експерта, слідчим 30.12.2022 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження у зв`язку з відсутністю у діях [PERSON] складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, оскільки відсутня завдана істотна шкода порубкою дерев, яка у 2022 році повинна становити 26 000 грн. У подальшому, прокурором у кримінальному провадженні 18.01.2023, постанову про закриття кримінального провадження з копіями необхідних матеріалів кримінального провадження направлені до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за незаконну порубку дерев. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Чернігівської області Большаковою Л.І. 30.01.2023 складено протокол №000413 відносно [PERSON] і в той же день винесено постанову №01/06 про притягнення останнього до адміністративної відповідальності передбаченої ст. 153 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. Вказана постанова відповідачем у встановленому законом порядку не оскаржена та набрала законної сили. 31.01.2023 відповідачем вказаний штраф сплачений у повному розмірі. Заподіяна шкода незаконною порубкою становить 7750 грн., яка не відшкодована відповідачем у добровільному порядку та підлягає стягненню у судовому порядку. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги визнав у повному обсязі. Належним чином повідомлений про час і місце розгляду представник позивача у судове засідання не з`явився. Причини неявки не повідомив. Заслухавши прокурора, відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позов керівника Козелецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області до [PERSON] про стягнення на користь держави шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу підлягає задоволенню з наступних підстав. У відповідності до ч.1\~ст.11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із ч. З ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді. Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. і Відповідно до ч. З ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор і здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не 1 здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені 1 законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. \~ \~ \~ \~ Як зазначено у Рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 і № 3-рп/99 (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді), прокурори та їхні заступники подають до суду позови саме в інтересах держави. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовують в позовній заяві необхідність їх захисту та зазначають орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Даний позов спрямований на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності раціонального і невиснажливого використання лісових ресурсів, а також з метою реалізації принципів лісового законодавства щодо забезпечення гарантії держави на охорону лісу як національного багатства України. Відповідно до вимог ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком і держави. Згідно ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, і водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу від імені якого права власника і здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. \~ \~ \~ \~ Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що природні ресурси України є . власністю Українського народу. \~ \~ \~ \~ Основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, згідно ст.ст. 1, 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», є збереження природних ресурсів, у тому числі лісів. Відповідно до Закону України «Про рослинний світ», відносини у сфері охорони, використання та відтворення рослинного світу регулюються Конституцією України, законами України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно зі ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. \~ \~ \~ \~ Так, ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. До основних принципів охорони навколишнього природного середовища, передбачених п. ч.1 ст.3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», належить компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища відповідно до п. е) ч. 1 ст.41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. \~ \~ \~ \~ Згідно зі ст. 40 Закону України «Про рослинний світ» порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно із законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу. \~ \~ \~ \~ Згідно ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення, законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. \~ \~ \~ \~ Частиною 1 ст. 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. \~ \~ \~ \~ Порушення у сфері охорони лісу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу і незаконною порубкою дерев, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди міститься у ст. 1166 Цивільного кодексу України, , відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями , чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вимоги статті 1166 ЦК України у спорі про відшкодування І шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити к наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести суду, що у його діях відсутня - вина у заподіянні шкоди. Цієї ж позиції притримується Вищий господарський і суд України, викладеної у роз`ясненнях «Про деякі питання практики і вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону - навколишнього природного середовища» №025/744 від 27.01.2001, постанові \ від 02.09.2015 у справі №927/1883/14. Аналогічна позиція висловлена І Верховним Судом (постанова від 06.02.2019 у справі № 163/2298/16-ц). Вина відповідача [PERSON] у вчиненні незаконної порубки дерев та і спричиненні шкоди навколишньому природному середовищу на суму 7750 грн., і підтверджується матеріалами кримінального провадження та матеріалами справи про адміністративне правопорушення., які надані прокурором до позовної заяви на підтвердження вимог позову. Наведене свідчить про наявність протиправної поведінки, вини відповідача, факту заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу та причинно-наслідкового зв`язку між завданою шкодою та його діями. Несвоєчасне відшкодування шкоди зашкоджує проведенню природоохоронних заходів та порушує економічні інтереси держави, оскільки , зазначені кошти надходять до бюджету та спрямовуються на виконання робіт по відтворенню, підтриманню цих ресурсів у належному стані. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним із джерел формування державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався прокурор, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, враховуючи визнання позовних вимог відповідачем [PERSON] , суд приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на відповідача з урахуванням вимог ч. 1 ст. 142 ЦПК України.

Outcome: approved