Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-22 00:00:00

20.02.2023 представник АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» адвокат Турчиняк Я.І. звернувся до суду із позовною заявою до\~ [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідачки 42973,68 грн. вартості об`єму витоку (витрати) природнього газу через пошкоджений газопровід, 6111,71 грн. вартості робіт по ліквідації витоку газу та 2684,00 грн. сплаченого судового збору. В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 03.12.2021 о 12.08 год аварійною службою АТ «Львівгаз» прийнято заявку, відповідно до якої за адресою: [ADDRESS] пошкоджено газопровід. На місце події прибула аварійна служба АТ «Львівгаз», яка встановила, що [PERSON] при проведенні земляних робіт пошкодила вуличний газопровід середнього тиску діаметром 90 мм, внаслідок чого відбувся витік газу. 06.12.2021 працівники АТ «Львівгаз» разом із споживачем додатково склали акт про порушення, який підтверджує вищезазначені обставини. Збитки, які були заподіяні АТ «Львівгаз», внаслідок пошкодження відповідачкою вуличного газопроводу середнього тиску діаметром 90 мм складаються із вартості не облікованого об`єму природного газу в розмірі 42973,68 грн. через витік газу та 6111,71 грн. вартості робіт по ліквідації витоку газу. Зважаючи на те, що по даний час відповідачка не відшкодувала завдані збитки, просить позов задовольнити. Ухвалою суду від 06.04.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав на електронну адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, хоча належно повідомлялася про час та місце судового засідання належним чином, в порядку, передбаченому частиною 11 статті 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомила, від неї не надходила заява про відкладення розгляду справи та не подавався відзив. Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням\~статті 280 ЦПК України: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до частини 2 статті 247ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, перевіривши зібрані по справі матеріали, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно із\~статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За змістом статті 11\~Цивільного кодексу\~України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Зокрема, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Глава 82\~Цивільного кодексу\~України регламентує деліктні зобов`язання, тобто, зобов`язання з відшкодування шкоди. Так, стаття 1166\~Цивільного кодексу\~України встановлює загальні правила та підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка; шкода та її розмір; причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. У частинах 1-2 статті 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Тобто, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто, з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Позивач є оператором газорозподільної системи суб`єктом господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. На спірні правовідносини між сторонами поширюється спеціальне законодавство, зокрема Кодекс газорозподільних систем, затверджений постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року за № 2494. Вимогами пунктів 1 та 4 Глави 1 розділу 3 Кодексу газорозподільної системи визначено, що експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно оператори газорозподільних систем. У разі виникнення аварійної ситуації оператор газорозподільної системи зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи. Пунктом 1 Глави 4 Розділу 3 Кодексу газорозподільних систем передбачено, що охоронна зона об`єктів газорозподільної мережі поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж. Охоронна зона об`єктів газорозподільної системи територія, обмежена умовними лініями, уздовж наземних, надземних і підземних газопроводів та їх споруд по обидва боки від крайніх елементів конструкції розподільних газопроводів та по периметру наземних споруд на визначеній відстані, на якій обмежується провадження господарської та іншої діяльності. Пунктами 7-9 вищевказаного розділу передбачено, що проведення ремонтних будівельних та (або) земляних робіт в охоронній зоні ГРМ здійснюється відповідно до законодавства за письмовим погодженням Оператора ГРМ. Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи - підприємці для отримання погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та/або земляних робіт в охоронній зоні ГРМ повинні подати Оператору ГРМ для узгодження проект плану їх проведення, розроблений з урахуванням вимог будівельних, а за необхідності інших норм і правил, що регламентують ці роботи, а також заяву (лист) на отримання погодження. Юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, які отримали письмове погодження Оператора ГРМ, зобов`язані керуватися порядком проведення ремонтних, будівельних та земляних робіт і дотримуватись умов їх виконання з урахуванням вимог письмового погодження Оператора ГРМ (пункт 10 вказаного розділу 4\~Кодексу ГРМ). Відповідно до пункту 11 вказаного розділу 4\~Кодексу письмове погодження Оператора ГРМ на проведення ремонтних, будівельних та (або) земляних робіт в охоронній зоні ГРМ оформляється у двох примірниках, один з яких зберігається в Оператора ГРМ протягом строку, визначеного законодавством. За правилами пункту 16 розділу 4 Кодексу юридичні та фізичні особи, а також фізичні особи-підприємці, що проводять ремонтні, будівельні та земляні роботи в охоронних зонах, зобов`язані не пізніше ніж за добу до початку робіт повідомити представника Оператора ГРМ щодо проведення робіт. Окрім цього, пунктом 1.34 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства\~енергетики та\~вугільної промисловості\~України 15\~травня 2015\~року за\~№ 285 передбачено, що перед початком робіт ударних механізмів і землерийної техніки поблизу підземного газопроводу працівники, що виконують земляні роботи, зобов`язані виявити фактичне місце розташування газопроводу шляхом шурфування вручну в присутності представника газорозподільного підприємства. Пунктами 1 та 4 Глави 1 Розділу 3 Кодексу газорозподільної системи визначено, що експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно Оператори газорозподільних систем. У разі виникнення аварійної ситуації Оператор газорозподільної системи зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи. Відповідно до пункту 7 глави 4 розділу 11 Кодексу газорозподільної системи об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави «Порядок визначення необлікованих об`ємів природного газу та зміни їх режиму нарахування споживачу (несанкціонованому споживачу), що не є побутовим». Змістом пункту 6 Глави 4 Розділу 11 Кодексу ГРМ встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за формулою, зазначеною у даному пункті. Об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави. Із досліджених доказів вбачається, що позивачу Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» завдано майнову шкоду, яка складається із: вартості витоку необлікованого об`єму природного газу та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу. При цьому, витрати понесені позивачем відповідачкою не оспорювались. За таких обставин, суд приходить до переконання, що шкода, яка завдана Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз», у зв`язку із ліквідацією витоку газу становить 6111,71 грн. та розмір заподіяння шкоди в цій частинні є законним, обґрунтованим та відповідачкою не оспорюється. У свою чергу при вирішенні питання щодо розрахунку заподіяння Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» шкоди, яка понесена у зв`язку із витоком необлікованого об`єму природного газу, позивач наводить акт-розрахунок, який не заперечується відповідачкою в частині «фактичного часу витоку природного газу». Позивач вказує час витоку природного газу становить з 03.12.2021 12.08 год. (час надходження повідомлення про прорив газопроводу в аварійну службу АТ «Львівгаз») до 03.12.2021 13.45 год. (час локалізації витоку газу), відповідно до якого здійснює нарахування розміру витоку необлікованого об`єму природного газу. Підставою для визначення такого «фактичного часу витоку природного газу» є наданий позивачем Технічний акт аварійної служби ПАТ «Львівгаз» від 03 грудня 2021 року, який зазначає початок витоку газу та закінчення витоку газу. Такий акт підписаний представниками аварійної служби Публічного акціонерного товариства «Львівгаз» та не оспорювався відповідачкою. За таких обставин, всебічно та повно встановивши обставини справи на основі достовірних, достатніх, допустимих та належних доказів, суд приходить до переконання, що [PERSON] заподіяно Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» майнової шкоди в розмірі 49085,39 грн., яка складається: з вартості витоку необлікованого об`єму природного газу в розмірі: 42973,68 грн. та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу в розмірі: 6111,71 грн. Враховуючи зазначене, суд погоджується з обґрунтованістю доводів позивача про необхідність задоволення позову у повному обсязі та стягнення з відповідачки завданих збитків. Таким чином, з [PERSON] підлягає стягненню на користь позивача сума збитків в розмірі 49085,39 грн., яка складається: з вартості витоку необлікованого об`єму природного газу в розмірі: 42973,68 грн. та витрат, понесених позивачем у зв`язку із ліквідацію витоку газу в розмірі: 6111,71 грн. Як встановлено з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 2684,00 грн. Відтак, на підставі частини 1 статті 141\~ЦПК України, з відповідачки підлягає стягненню на користь позивача 2684,00 грн. судового збору, сплаченого позивачем при поданні позову.

Outcome: approved