Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-16 00:00:00

Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. Позивач звернулась до суду з позовом до [PERSON] , законний представник [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивувала тим, що [INFO] помер її син [PERSON] , після його смерті залишилось майно, що входить до складу спадщини, а саме земельна ділянка, площею 2,8099га, кадастровий номер 3224484800:03:008:0052 та земельна ділянка, площею 0,1300га, кадастровий номер 3224484800:03:008:0053, що знаходяться за адресою Київська область Таращанський район, Плосківська рада, які на праві приватної власності належали померлому [PERSON] , на підставі державних актів про право власності на земельну ділянку серії ЯЛ №1555457 та ЯЛ № 155458. 12 листопада 2021 позивачка звернулась до Таращанської державної нотаріальної контори, де було вкладено та оплачено заяву про прийняття спадщини, однак нотаріус не зареєструвала заяву , не пояснила, що її необхідно надіслати поштою до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори. Таким чином, [PERSON] вважала , що спадщину за сином було відкрито за її заявою. Перевірити чи подано заяву до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори особисто, шляхом приїзду до м. Київ, вона не мала можливості, оскільки в України було продовжено дію адаптивного карантину із додатковими обмеженнями. Зазначила, що вона як інвалід 3 групи, стан здоровя після смерті сина погіршився, внаслідок такого погіршення мала протипоказання проти щеплення, а з грудня 2021 року навіть для проїзду транспортним засобом у межах міського та обласного сполучення необхідно було мати сертифікат про щеплення від COVID-19. До траспортних засобів загального користування її не пускали без сертифікату про щеплення, а родичів чи знайомих, які б мали можливість приватним транспортом довезти до м. Києва вона не має. В подальшому Кабінет Міністрів України продовжив дію адаптивного карантину на території України до 31 березня 2022р. Після зняття обмежень щодо необхідності мати щеплення від COVID-19, позивачка мала намір їхати до нотаріуса за свідоцтвом на право на спадщину. Крім того, зазначає, що з 24 лютого 2022 почалось повномаштабне вторгнення РФ на територію України, внаслідок чого був введений воєнний стан. Після відновлення роботи нотаріальної контори , вона звернулась до Таращанської державної нотаріальної контори, де і дізналась про те, що спадкова справа не заводилась за її заявою, а заведена 14.01.2022 в Одинадцятій київській державній нотаріальній конторі м. Києва на підставі заяви сина спадкоємця [PERSON] . Потім вона направила заяву про прийняття спадщини після смерті сина на адресу Одинадцятої київської державної нотаріальної контори м. Києва, відповідно до якої нотаріусом Тютюн І.М. Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини. Тому позивач просить визначити додатковий строк на подачу заяви про прийняття спадщини. Рух справи в суді . Ухвалою Тарщанського районного суду від 02 березня 2023 року позовну заяву залишено без руху. 28.03.2023 на адресу суду надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. 03.04.2023 ухвалою суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27 квітня 2023 року о 10.00год. 22 травня 2023 ухвалою суду витребувано докази . Ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 24 липня 2023 року витребувано докази. 31 серпня 2023 року ухвалою суду підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду на 03.10.2023. Аргументи учасників справи. Позивач та представник позивача в суді позовні вимоги підтримали у повному обсязі, наполягали на їх задоволенні. Відповідач та законний представник відповідача в судові засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи, повідомлялись належно. Від законного представника відповідача до суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, у задоволенні позову просить відмовити. Встановлені судом обставини. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , місце смерті с. Плоске Білоцерківського району Київської області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.51). Згідно з копією свідоцтва про народження від 26 квітня 1975 року , Батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с.50) Відповідно до довідки виконавчого комітету Таращанської міської ради від 12.10.2022 № 60-12-07, [PERSON] , [INFO] , був не зареєстрований, та фактично проживав у [ADDRESS] , з 10.11.2016 року до дня смерті, 12.08.2021 був похований за власні кошти [PERSON] (а.с.53). Згідно відповіді Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 03.07.2023, відповідно до даних інформаційної системи "Реєстр територіальної громади міста Києва", [PERSON] , [INFO] , значився зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] , з 11.10.1996 та знятий з реєстраційного обліку місця проживання 20.09.2021, у зв"язку зі смертю (а.с.184). [PERSON] , на підставі свідоцто на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 155457 ЯЛ № 155458, належали земельна ділянка площею 2,8099га, яка розташована Київська область Таращанський район Плосківська сільська рада та земельна ділянка площею 0,1300га, яка розташована Київська область , Таращанський район. Плосківська сільська рада (а.с.55,56). Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 14 вересня 2022року , [PERSON] , у вчиненні нотаріальної дії, у розгляді заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] , в зв"язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.57). До матеріалів справи долучено засвідчені копії спадкової справи, яка була заведена 14 січня 2022 Одинадцятою київською державною нотаріальною конторою (а.с.133-157) 14.01.2022 [PERSON] , за згодою свого законного представника матері [PERSON] звернувся до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, з заявою про прийняття спадщину після смерті померлого [INFO] [PERSON] (а.с.134). Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] , народився [INFO] , батьками зазначені батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с.138). Відповідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , змінила прізвище на " [PERSON] " (а.с. 138). 12.09.2022 [PERSON] звернулась до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про призупинення видачу свідоцтва про право на спадщину на майно померлого сина [PERSON] , оскільки буде звертатись до суду з позовною заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та заявою від 12.11.2021 про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , зазначена заява складена та підписана [PERSON] 12.11.2021, державним нотаріусом Білик М.В. Таращанської районної державної нотаріальної контори Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області засвідчено підпис [PERSON] (а.с.155) [PERSON] , являється інвалідом 3 групи, без переогляду, згідно довідки МСЕ № 193789 (а.с.11). Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права. Відповідно до загальних положень про спадкування, викладених у статтях 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, початком перебігу якого є час її відкриття. Згідно з частиною першою статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Подібні висновки викладені Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, Верховний Судом у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16 (провадження № 61-39398св18), на які посилається заявниця у касаційній скарзі. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає. Подібний висновок викладений Верховним Судом у постановівід 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20). Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття ним спадщини пропущений з поважної причини, у зв`язку з тим, що вона не мала об`єктивної можливості звернутись до нотаріуса чи нотаріальної контори з метою вирішення питання про прийняття спадщини, оскільки не була обізнана з необхідністю направлення заяви про прийняття спадщини до Одинадцятої київської нотаріальної контори та у зв`язку із запровадженням карантину. Постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 22 липня 2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 року до 31 серпня 2020 року в Україні було запроваджено карантин. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Але, це не стосується вчинення нотаріальних дій, в тому числі, і тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків (наприклад, оформлення спадщини). Відповідно до інформації, оприлюдненої Нотаріальною палатою України, нотаріуси України працювали та продовжують працювати у період карантину. Вчинення нотаріальних дій відбувається з дотриманням профілактичних заходів для запобігання поширенню коронавірусу. Пом`якшення карантину, запроваджені Кабінетом Міністрів України з 11 травня 2020 року (постанова від 04 травня 2020 № 343 про внесення змін до постанови від 11 березня 2020 № 211), не стосуються органів нотаріату, адже жодних заборон для роботи нотаріусів раніше не встановлювалося. Нотаріуси виконують виключно делеговані державою функції, не є суб`єктами господарювання, а тому на нотаріат не поширювалася постанова Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2»\~щодо заборони роботи бізнесу. Відповідно до пункту 3.5. Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 (далі - Порядок № 296/5), якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса. Під час карантину особа мала право засвідчити свою заяву про прийняття спадщини у будь-якого нотаріуса за своїм місцем проживання та вже посвідчену заяву надіслати поштою. Згідно з листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» та відповідних роз`яснень на офіційному сайті Міністерства юстиції України (https://minjust.gov.ua) на період дії карантину в усіх державних нотаріальних конторах рекомендовано обмежити прийом громадян, здійснювати прийом громадян виключно для вчинення невідкладних нотаріальних дій, пов`язаних з можливим пропуском передбачених законодавством строків, а також порушенням прав громадян, за попереднім записом в телефонному режимі. Приватним нотаріусам рекомендовано також обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Також передбачено надання консультацій та роз`яснень з питань вчинення нотаріальних дій дистанційно засобами телефонного зв`язку, або шляхом електронного листування. Законодавець встановлює кілька шляхів прийняття спадщини, як це можна зробити в умовах карантину. Зокрема, це можливість направлення заяви поштою. Нотаріус зобов`язаний прийняти цю заяву та завести спадкову справу, щоб особа не пропустила строк для прийняття спадщини. Таким чином, об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , оскільки [PERSON] не доведено належними та допустимим доказами існування обставин, які б перешкоджали їй своєчасно подати заяву про прийняття спадщини будь-якими засобами зв`язку, у тому числі і поштового зв`язку, електронного зв`язку, телеграмою, факсом тощо. Сама по собі необізнаність з необхідністю направлення заяви про прийняття спадщини до відповідної нотаріальної контори, без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Разом з тим, для подання заяви про прийняття спадщини не обов`язково їхати до нотаріальної контори, оскільки законодавство не позбавляє спадкоємця права направити таку заяву за допомогою засобів поштового зв`язку. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 лютого 2022 року у справі № 709/769/19 (провадження № 61-13720св20) та від 14 червня 2022 року у справі № 346/3357/21 (провадження № 61-3306св22). Враховуючи викладене, суд зазначає, що необізнаність позивача з необхідністю направлення заяви про прийняття спадщини до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, так і посилання заявниці на те, що вона не могла своєчасно звернутися до нотаріуса у зв`язку введенням карантину та додаткових обмежень у зв`язку з COVID-19, те що являється інвалідом 3 групи, пенсіонеркою та має значні проблеми зі здоров"ям, не можуть бути підставою для поновлення строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не свідчать про наявність об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для своєчасного прийняття спадщини. Крім того, судом встановлено, що строк для подання заяви про прийняття спадщини у цьому спорі для позивачки був визначений з 12.08.2021 по 12.02.2022, однак позивачка звернулась з заявою про прийняття спадщини до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори лише 12.09.2022, а до суду з позовною заявою лише 06.12.2022. Також, суд зазначає, що воєнний стан, згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введений в Україні із 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, тобто вже після закінчення строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Належних доказів\~щодо поважності\~причин зволікання\~зі зверненням\~до нотаріуса\~позивачка не\~навела,\~тому суд вважає, що в задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладеного, ст.ст.1268,1270,1272 ЦК України,

Outcome: dismissed