Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-11 00:00:00

Стислий виклад позиції сторін. Позивачка [PERSON] подала до суду позовну заяву до Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області (відповідач), в якій просить визнання незаконним запис в погосподарських книгах с.Монастирець Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області щодо осіб, які облікуються за будинковолодінням [ADDRESS] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог щодо предмета спору покликається на те, що з їх згоди в їхньому колгоспному дворі у [ADDRESS] вселилась сім`я [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] , [PERSON] . Після смерті [PERSON] інші члени її сім`ї вибули з їхньому будинку, а згодом і померли, проте залишилися зареєстрованими у погосподарських книгах с.Монастирець Журавненської селищної ради у будинковолодінні [ADDRESS] . Станом на 01.06.1991 господарство рахувалося за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які були фактично квартирантами і рахувалися членами колгоспного двору. Крім цього, позивачка подала до суду пояснення до позовної заяви (а.с.36-37), в яких зазначила, що у колгоспному дворі будинків [ADDRESS] і [ADDRESS] квартирантами були [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які повмирали та втратили право на частку в його майні, їх правонаступники у Журавненській селищній раді кожен одержав квартиру по [ADDRESS] . Домогосподарства [ADDRESS] і [ADDRESS] відносяться до одного колгоспного двору, оскільки виділу в натурі земельної ділянки з домогосподарством [ADDRESS] не було. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. Позивачка у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила. У судовому засіданні представник позивачки позов підтримав повністю. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмові додаткові пояснення у справі, в обґрунтування якого покликаючись на те, що на даний час всі члени колгоспного двору померли, однак у будинковолодінні за [ADDRESS] зареєстрована [PERSON] , яка є дочкою померлого [PERSON] . Отже, це будинковолодіння є просто сусіднім будинком, а також заявниця не перебуває в жодних родинних відносинах з померлими [PERSON] та не зрозуміло, яким чином позивачка вважає, що даний будинок має належати їй на праві особистої власності. Позивачка не надала жодного документу, який підтверджував би право власності чи право користування, чи право на спадщину на будинковолодіння за [ADDRESS] . Позивачкою не наведено фактів та жодних доказів порушень її прав та інтересів. Крім цього, у додаткових поясненнях представник відповідача заявив клопотання про розгляд справи за його відсутності. Заяви, клопотання, подані учасниками справи. Позивачкою подано заяву на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху (а.с.13), заяву про долучення додатків до позовної заяви (а.с.18). Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 01.06.2023 позовну заяву залишено без руху (а.с.7-8). Ухвалою від 19.06.2023 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження (а.с.21-22). Ухвалою підготовчого засідання від 03.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.33). Позиція суду. Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу позовних вимог та заперечень, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, надавши оцінку кожному доказу окремо та зібраним у справі доказам у цілому, доходить висновку, що позов задоволенню не підлягає виходячи з такого. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Довідкою Журавненської селищної ради №672 від 25.07.2022 встановлено, що згідно з погосподарської книги села Монастирець під [ADDRESS] знаходиться господарство, яке належало до категорії «колгоспний двір» та рахується за громадянами: [PERSON] , померла [INFO] , [PERSON] , помер [INFO] , [PERSON] , померла [INFO] , [PERSON] та [PERSON] . У виконавчому комітеті Монастирецької сільської ради заповітів від [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не посвідчувалося. [PERSON] та [PERSON] були зареєстровані та постійно проживали до дня смерті та на день смерті померлих [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] за даною адресою (а.с.14). Згідно з витягом з погосподарської книги с. Монастирець №687 від 06.09.2022 будинковолодіння [ADDRESS] на 01.06.1991 рахувалось за [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] та [PERSON] . Господарство відносилося до категорії «колгоспний двір» (а.с.15). Постановою завідувача Жидачівською ДНК від 30.07.2022 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її мами, оскільки житловий будинок з надвірними спорудами що знаходиться по [ADDRESS] , який є спадковим майном та власністю членів колгоспного двору, частки яких не визначені, а померла не є його останнім членом (а.с.39). Зміст спірних правовідносин. Спірні правовідносини між сторонами виникли у зв`язку з незаконним, на думку позивачки, записом в погосподарській книзі с. Монастирець Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області щодо осіб, які облікуються за будинковолодінням [ADDRESS] . Норми права, які застосував суд. До спірних правовідносин, які виникли між сторонами, підлягають застосуванню норми Цивільного кодексу України (далі ЦК України) та Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України). Так, приписами частини 1 статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. За змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Частиною 1 статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідно до частин 1-4 статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. Згідно з вимогами частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц вказала, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Верховний Суд у постановах від 28 жовтня 2020 року в справі № 761/23904/19, 20 січня 2021 року у справі 203/2/19 зазначив, що визначення у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. У постанові від 06 листопада 2019 року в справі № 559/375/16-ц Верховний Суд вказав, що Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31 січня 1966 року, яка втратила чинність на підставі наказу Держжитлокомунгоспу України від 13 грудня 1995 року № 56, передбачала обов`язкову реєстрацію (інвентаризацію) будинків і домоволодінь у межах міст і селищ (пункт 4 Інструкції), в тому числі й на підставі записів у погосподарських книгах (пункт 20 Інструкції). Тобто записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності. Узагальнені обставини, встановлені судом. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що будинковолодіння [ADDRESS] згідно із витягом з погосподарської книги с. Монастирець відносилося до суспільної групи «колгоспний двір» та станом на 01.06.1991 рахувалось за [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] та [PERSON] . Мотивована оцінка наведених сторонами аргументів щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Надаючи оцінку аргументам сторін, суд зауважує, що відповідач це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. За результатами розгляду справи суд приймає рішення, в якому, серед іншого, робить висновок про задоволення позову чи відмову в задоволенні позову вирішуючи питання про права та обов`язки сторін (позивача та відповідача). Якщо заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків іншої особи, яка не залучена до участі у справі в якості відповідача, то такі вимоги не можуть бути розглянуті судом, оскільки лише за наявності належного складу відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість позовних вимог та вирішити питання про їх задоволення, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. Суд зазначає, що позивачка просить визнати незаконним запис в погосподарській книзі с.Монастирець Журавненської селищної ради Стрийського району Львівської області щодо осіб, які облікуються за будинковолодінням [ADDRESS] , а саме: [PERSON] , яка померла [INFO] , [PERSON] , [PERSON] , при цьому відповідачем у справі визначив лише Журавненську селищну раду Стрийського району Львівської області. Суд звертає увагу на те, що оскільки записи у погосподарських книгах визнавалися актами органів влади (публічними актами), що підтверджують право приватної власності, відтак будинковолодіння [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і спірні правовідносини безпосередньо стосуються їх прав та обов`язків, однак вони (чи їх правонаступники) не залучені до участі у цій справі як співвідповідачі. Фактичних даних, які б свідчили про належність, на даний час, спірного будинковолодіння іншим особам, матеріали справи не містять. Суд зазначає, що позивачка, користуючись належним чином своїми процесуальними правами, з урахуванням наведених вище обставин, мала реальну можливість звернутись із позовом до належних відповідачів, про яких сама зазначала у позові, однак не визначала їх як співвідповідачів. Також її представник у підготовчому засіданні не був позбавлений можливості подати клопотання про залучення в якості співвідповідачів у цій справі вказаних осіб (чи їх правонаступників), за якими рахується спірне будинковолодіння, однак не зробив цього зазначивши, що суб`єктивний склад учасників справи, на його думку, визначено правильно. Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності та зважаючи на неналежний суб`єктний склад у справі, суд вважає, що у задоволенні позову слід відмовити. Розподіл між сторонами судових витрат. Беручи до уваги вимоги статті 141 ЦПК України понесені позивачкою судові витрати слід залишити за позивачкою. На підставі статей 11, 15, 16 Цивільного кодексу України та

Outcome: dismissed