Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-19 00:00:00

У грудні 2018 року позивач [PERSON] звернулась до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в якій позивач просив суд: стягнути з відповідачки [PERSON] на користь позивачки [PERSON] 43 417,00 грн. матеріальної шкоди, 20 000,00 грн. моральної шкоди та судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [PERSON] та її мама [PERSON] , є власниками квартири [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на квартиру. [PERSON] (далі - Відповідач) проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] . У позовній заяві зазначено, що 17.05.2018 року о 17.30 години позивачка поверталась додому з роботи і побачила що сходинки та площадки в під`їзді на першому та другому поверхах були мокрі та стояли калюжі. Позивач дісталась свого помешкання то побачила, що квартира залита водою яка лилась по стінам та стояла на підлозі. Позивач спустилась до квартири [ADDRESS] , що знаходиться під її квартирою, де їй розповіли, що протікання почалось вдень та вони зразу викликали сантехніка їхньої дільниці, який в свою чергу знайшов винуватців залиття - мешканців квартири [ADDRESS] де проживає відповідачка. Позивачка визвала аварійну службу, майстри обстежили квартиру. За фактом залиття комісією обслуговуючої організації «Індустріальний будівельний холдінг» було складено акт від 23.05.2018 року, причиною залиття було пошкодження гнучкого шлангу пральної машини в квартирі відповідача, що сталося в результаті халатного відношення до сантехнічного обладнання, за несправність якого відповідальність несе відповідачка, яка є власником квартири [ADDRESS] . Згідно з актом обстеження від 23.05. 2018 року, який був складений комісією обслуговуючої організації «Індустріальний будівельний холдінг», позивачці завдано наступну майнову шкоду: - пошкодження в кімнаті площею 10,3 кв.м.: стеля (пінополістиролова декоративна плитка) до 9,0 кв.м.; - кімнаті площею 14,8 кв.м.:стеля (водоемульсійне фарбування) до 2,5 кв.м,стіни (шпалери) до 3,5 кв.м.; - кімнаті площею 10,8 кв.м.:стеля (водоемульсійне фарбування) до 1,2 кв.м,стіни(шпалери) до 1 кв.м.; - кухні площею 6,3 кв.м.: стеля (пінополістиролова декоративна плитка) до 6,3 кв.м.,стіни (пінополістиролова декоративна плитка) до 15 кв.м.; - ванній кімнаті площею 2,1 кв.м.:стеля (пінополістиролова декоративна плитка) 2,1 кв.м.,стіни (пінополістиролова декоративна плитка) до 4,3 кв.м.; - коридорі площею 2,1 кв.м.:стеля (водоемульсійне фарбування) до 1,2 кв.м.; - стіни(дерев`яне покриття) деформовано до 1 кв.м.; - в місцях залиття знаходиться електропроводка. Позовна заява обґрунтована тим, що на переконання позивачки, залиття її квартири відбулось з вини відповідачки, яка неналежним чином (недбало) виконувала свої обов`язки щодо своєчасного проведення ремонту (заміни) сантехнічного обладнання в квартирі, що перебуває у її власності. Позивачкою вказано, що [PERSON] - чоловік відповідачки та сама відповідачка погодились з тим фактом, що вони вчинили збитки позивачці та запевнили її, що буде зроблено ремонт, який виник в результаті залиття квартири. Оскільки попри обіцянки відповідачки та її чоловіком належним ремонт не було зроблено, а ремонт, який пропонували та почала робити відповідачка та її чоловік, був неналежним та не усував наслідки залиття квартири позивачки. Для визначення розміру матеріальних збитків після залиття квартири позивач 25.07.2018 року звернулась до «Центру експертної оцінки» в особі експерта-оцінувача [PERSON] . У позовній заяві зазначено, що позивачка отримала акт повторного обстеження її квартири на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] ,в якому зазначено ушкодження її квартири, а саме: 1.Кімната площею 10,3 кв.м.: - стеля - пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 9,0 кв.м.; - стіни-шпалери відійшли від основи до 5,5 кВ.м.; 2. кімната площею 14,8 кв.м.; - стеля-по водоемульсійному фарбуванню спостерігаються плями до 2,5 кв.м.; - стіни-шпалери відійшли від основи до 4 кв.м. 3. кімната площею 10,8 кв.м.: - стеля клейове(крейдове) фарбування в наявності плями до 2,8 кв.м.; - стіни-шпалери відійшли від основи до 2 кв.м., ДСП обклеєне шпалерами спостерігаються плями з відшаруванням шпалер 1,7 кв.м.; - стіни-вбудованої шафи пофарбовані масляною фарбою спостерігається відшарування фарби до 1,8 кв.м. 4. Кухня площею 6,3 кв.м.: - стеля-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 6,3 кв.м.; - стіни-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 15 кв.м.; - підлога-лінолеум відійшов від основи до 4,5 кв.м. 5. Ванна кімната площею 2,1 кв.м.: - стеля-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 2,1 кв.м.; - стіни-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 4,3 кв.м. 6. Коридор площею 4,2 кв.м.: - стеля-клейове(крейдове) фарбування в наявності плями до 2,2 кв.м., - стіни-обклеєні бамбуковими шпалерами деформовані до 1,8 кв.м.; - пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 1,0 кв.м.; - ДСП обклеєне шпалерами спостерігається деформація основи та відшаруванн шпалер до 4,5кв.м., - підлога-лінолеум відшарування від основи до 2,0 кв.м.. Вказаною, що мешканцями квартири [ADDRESS] розпочаті роботи по виведенню плям залиття на стелі в коридорі та кімнаті площею 10,8 кв.м. в кв. [ADDRESS] . Позивачкою вказано, що відповідно до звіту №183/17 від 25.10.2018 року про визначення розміру матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття відповідачкою квартири позивачки, розмір завданої відповідачкою матеріальної шкоди позивачу становить 43417,00 гривень. Послуги експерта по визначенню розміру матеріальних збитків коштували 1800,00 грн. Окрім того, позивачкою вказано, що внаслідок залиття її квартира знаходиться в жалюгідному стані та потребує ретельного ремонту. Крім того, безвідповідальними та неправомірними діями відповідачки, позивачці та її мамі - інваліду другої групи, якій виповнилось 85 років, було завдано моральної шкоди, яка виразилась у нанесенні позивачці в її домі тілесних пошкоджень відповідачкою, негативних емоціях при вимушеному спілкуванні з нею та її чоловіком, а також переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості користування ним впродовж довгого часу, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, а також різким погіршенням здоров`я. Позивачці була нанесена психологічна травма, внаслідок якої вона була змушена звертатись двічі по допомогу до лікарів, а пізніше до відділення психосоматичних розладів лікарні №8, а також до офтальмолога, у зв`язку з різким погіршенням зору. Позивачка зазначає, що з урахуванням вищезазначеного, зокрема, залиття її квартири вже вдруге, агресивну поведінку відповідачки та її чоловіка, необхідність робити незапланований ремонт, життя в несприятливих житлових умовах, відповідачка повинна відшкодувати їй моральну шкоду в розмірі 20000,00 грн. У зв`язку із викладеним та посилаючись на положення ст.ст. 22, 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, позивачка просить позовну заяву задовольнити у повному обсязі. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Піхур О.В. від 15 січня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. 12.04.2019 до суду надійшов відзив відповідачки на позовну заяву у якому відповідачка просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначено, що відповідач вважає, що акти обстеження, складені 23.05.2018 та 01.08.2018 працівниками ТОВ «Індустріальний будівельний Холдинг», а також звіт про визначення розміру збитків №83/18 від 08.08.2018 складений ФОП [PERSON] є неналежними, оскільки ними не підтверджується вина відповідачки в затоплені квартири [ADDRESS] , а також ці докази є недопустимими, оскільки ці документи були складені без запрошення відповідачки і вона була позбавлена бути присутньою при огляді наслідків затоплення, а також не мала змоги надати свої пояснення та зауваження, які мали б бути враховані при складенні вказаних документів. Так, відповідачкою вказано, що навіть в позовній заяві зазначено, що відповідач та її чоловік вимагали ознайомити їх з актом обстеження, який складався ТОВ «Індустріальний будівельний Холдинг», а після ознайомлення та встановлення невідповідностей в описовому облаштуванні квартири, позивачка та фактичним її оздобленням, відповідачка та її чоловік склали заяву до ТОВ «Індустріальний будівельний Холдинг» з вимогою проведення повторного обстеження за участю відповідачів, при цьому позивачка зазначає, що на виконання вказаної заяви відповідачка вона особисто не допустила чоловіка відповідачка в свою квартири, що на думку відповідачки може прямо вказувати на відсутність об`єктивності підходу до складання актів обстеження. Також, відповідачкою зазначено, що відповідно до свідоцтва на право власності на житло від 23.04.1997, власниками квартири [ADDRESS] , значаться [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які володіють квартирою в рівних долях, а тому будь-які матеріальні збитки, нанесені спільній власності також мають ділитись в річних частинах між співвласниками, а не тільки позивачем одноособову, при цьому в даній справі позивачка, якій належить 1/3 кварти [ADDRESS] , вимагає на свою користь 100% всіх збитків від затоплення, за її припущенням відбулось з вини відповідачки, що є безпідставним. Окрім того, у відзиві вказано, що моральна шкода, яку позивачка просить стягнути з відповідачки, не пов`язана з фактом залиття, а викликана іншими факторами та подіями, які виникли значно пізніше самого залиття квартири, а тому відсутній причинно-наслідковий зв`язок між фактом залиття та отримання позивачкою морально шкоди. Також відповідачка вважає, що позивачкою. не наведено доказів, які б підтверджували, що погіршення зору відбулось саме внаслідок залиття квартири водою, а висновок спеціаліста у галузі судово-медичної експертизи від 23.07.2018, який долучений до позову, є неналежним доказом, оскільки не стосується предмету доказування, в даному випадку висновок не наводиться причинно-наслідковий зв`язок між фактом затоплення та виникнення синців на тілі позивачки, натомість у висновку зазначено, що зі слів позивачки синців виникли від того, що відповідачка начебто хапала її за руки, а тому ці обставини відповідачка вважає таками, що не стосуються предмету спору. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Піхур О.В. від 16.04.2019 року призначено у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, судову будівельно-технічну експертизи. 22.04.2019 до суду надійшли заперечення позивачка на відзив у яких позивачкою викладені аналогічні обставини тим, що були викладені у позовній заяві та просила позов задовольнити. Постановою Київського апеляційного суду від 30.05.2019 апеляційну скаргу [PERSON] - залишено без задоволення, а ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16.04.2019 року - залишено без змін. 27.04.2023 року на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз по завершенню проведення експертизи по справі № 761/49208/18 надійшов висновок будівельно-технічної експертизи від 19.04.2023 № 19688/19-43. Згідно розпорядження заступника керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва Моргун О.В. щодо повторного автоматичного розподілу справи № 01-08-187 від 04.05.2023 року та протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 04.05.2023 року в провадження судді Пономаренко Н.В. надійшла вищевказана цивільна справа. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08.05.2023 прийняти до розгляду вказану цивільну справу та призначено у справі судове засідання. 04.06.2023 до суду через систему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення представника позивачки адвоката Мєдвєдєва В.В. у справі В судовому засіданні 14.06.2023 судом у відповідно до ч 5 ст. 49 ЦПК України не прийнято до розгляду та повергнуто позивачу заяву про збільшення розміру позовних вимог, яка надійшла до суду 12.06.2023 через систему «Електронний суд» (Т. 1 а.с. 231-239, 246-248). 09.07.2023 до суду через систему «Електронний суд» надійшли додаткові пояснення представника позивачки адвоката Мєдвєдєва В.В. у справі 09.07.2023 року до суду через систему «Електронний суд» від представника позивача [PERSON] - адвоката Мєдвєдєва Володимира Володимировича надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог у вказаній справі, згідно з якою позивач просить суд: стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] - суму збитків позивача, як було з`ясовано в результаті експертного висновку в розмірі 55010,00 гривень, моральну шкоду у розмірі 20000,00 гривень, а також судові витрати. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 19.09.2023 заяву представника позивача [PERSON] - адвоката Мєдвєдєва Володимира Володимировича про збільшення розміру позовних вимог в цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної і моральної шкоди завданої залиттям квартири - залишено без розгляду. 24.08.2023 до суду через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника позивачки [PERSON] - адвоката Мєдвєдєва В.В. про долучення доказів понесення судових витрат на професійну правничу допомогу. 03.10.2023 до суду надійшло клопотання представника позивачки [PERSON] - адвоката Мєдвєдєва В.В. про долучення доказів до матеріалів справи, які долучено в судовому засіданні 20.10.2023. 16.10.2023 до суду надійшли заперечення відповідачки проти клопотання позивачки про прийняття додаткових доказів та прийняття витрат на правову допомогу. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили їх задовольнити. Відповідачка у судовому засіданні заперечувала проти позову, просила відмовити у його задоволенні у повному обсязі. Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, судом встановленні наступні обставини справи та відповідні ним правовідносини. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що квартира [ADDRESS] , на праві приватної власності належить позивачці [PERSON] , відповідно до копії свідоцтвом про права на спадщину за заповітом від 06.06.2023, зареєстрованого в реєстрі за №524 (Т.2 а.с. 40), копією витягу з Державного реєстру речових прав 334713708 від 06.06.2023 (Т. 2 а.с. 42), копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 04.10.2007, зареєстрованого в реєстрі за № 10-2282 (Т. 2 а.с. 43), копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №11254829 від 04.10.2007 (Т. 2 а.с. 44), копією свідоцтва про право власності на житло від 23 квітня 1997 ДП «Будінвестсервіс» Фірми «Київінвест» №197 ( Т. 2 а.с. 45). Як вбачається із акту, складеного комісією в складі: Інженера Пелетминського М.В. - голови комісії, майстра технічної дільниці Орленка С.К. , слюсаря-сантехніка Семенія М.О. затвердженого директором обслуговуючої організації ТОВ «Індустріальний будівельний холдінг» Біленкьким М.Ю., про залиття з вини сусідів в квартирі [ADDRESS] , що в квартирі [ADDRESS] сталося залиття внаслідок пошкодження гнучкого шлангу пральної машини в квартирі [ADDRESS] . Також у зазначеному Акті зазначено, що квартира загальною площею 52,4 кв.м., під час обстеження виявлено: - пошкодження в кімнаті площею 10,3 кв.м.: стеля (пінополістиролова декоративна плитка) до 9,0 кв.м.; - кімнаті площею 14,8 кв.м.: стеля (водоемульсійне фарбування) до 2,5 кв.м,стіни (шпалери) до 3,5 кв.м.; - кімнаті площею 10,8 кв.м.: стеля (водоемульсійне фарбування) до 1,2 кв.м, стіни(шпалери) до 1 кв.м.; - кухні площею 6,3 кв.м.: стеля (пінополістиролова декоративна плитка) до 6,3 кв.м., стіни (пінополістиролова декоративна плитка) до 15 кв.м.; - ванній кімнаті площею 2,1 кв.м.: стеля (пінополістиролова декоративна плитка) 2,1 кв.м., стіни (пінополістиролова декоративна плитка) до 4,3 кв.м.; - коридорі площею 2,1 кв.м.: стеля (водоемульсійне фарбування) до 1,2 кв.м.; стіни(дерев`яне покриття) деформовано до 1 кв.м.; - в місцях залиття знаходиться електропроводка (Т. 1 а.с. 10). Як вбачається з відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України у м. Києві на запит суду щодо доступу до персональних даних, в квартирі [ADDRESS] зареєстрована відповідач [PERSON] (Т. 1. а.с. 62). В судовому засіданні відповідач [PERSON] не заперечувала, що вона проживає та є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до акту обстеження від 01.08.2018, комісією в складі: головного інженера Бондаренко В.П. , майстра технічної дільниці Орленка С.К. , інженера Пелетминського М.В. проведено повторне обстеження квартири [ADDRESS] , згідно заяви [PERSON] - №П-361 від 30.07.2018 на предмет залиття вище розташованої квартири [ADDRESS] . В даному актів вказано пошкодження, а саме: 1.Кімната площею 10,3 кв.м.: - стеля - пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 9,0 кв.м.; - стіни-шпалери відійшли від основи до 5,5 кВ.м.; 2. кімната площею 14,8 кв.м.; - стеля-по водоемульсійному фарбуванню спостерігаються плями до 2,5 кв.м.; - стіни-шпалери відійшли від основи до 4 кв.м., - стіни-вбудованої шафи пофарбовані масляною фарбою спостерігається відшарування фарби до 1,8 кв.м.; 3. кімната площею 10,8 кв.м.: - стеля клейове (крейдове) фарбування в наявності плями до 2,8 кв.м.; - стіни-шпалери відійшли від основи до 2 кв.м., ДСП обклеєне шпалерами спостерігаються плями з відшаруванням шпалер 1,7 кв.м.; - стіни-вбудованої шафи пофарбовані масляною фарбою спостерігається відшарування фарби до 1,8 кв.м.; 4. Кухня площею 6,3 кв.м.: - стеля-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 6,3 кв.м.; - стіни-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 15 кв.м.; - підлога-лінолеум відійшов від основи до 4,5 кв.м.; 5. Ванна кімната площею 2,1 кв.м.: - стеля-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 2,1 кв.м.; - стіни-пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 4,3 кв.м.; 6. Коридор площею 4,2 кв.м.: - стеля-клейове(крейдове) фарбування в наявності плями до 2,2 кв.м., - стіни-обклеєні бамбуковими шпалерами деформовані до 1,8 кв.м.; - пінополістиролова декоративна плитка відійшла від основи до 1,0 кв.м.; - ДСП обклеєне шпалерами спостерігається деформація основи та відшарування шпалер до 4,5кв.м., - підлога-лінолеум відшарування від основи до 2,0 кв.м. (Т. 1 а.с. 11). Окрім того, у вказаному акті зазначено, що мешканцями квартири [ADDRESS] розпочаті роботи по виведенню плям залиття на стелі в коридорі та кімнаті площею 10,8 кв.м. в кв.№14 (Т. а.с. 11). Позивачка вказує, що відповідач [PERSON] відмовляється у добровільному поряду відшкодувати завдану шкоду або провести належні ремонті роботи у її квартирі. З метою з`ясування розміру матеріального збитку позивач звернулась до ФОП [PERSON] , який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача, яким 06.03.2017 р. складено звіт № 83/18 відповідно до якого розмір матеріального збитку, який завдано [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилось 17.05.2018 року станом на момент складання звіту становить 43 417,00 грн. (Т. 1 а.с. 12-19). В свою чергу, згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням порушеного права, тобто, з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року за №6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювана шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювана; вина. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, в редакції Постанови № 5 від 14.01.2009 року власник квартири зобов`язаний, зокрема, використовувати приміщення, житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Згідно ст. 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В постанові Верховного Суду від 24.06.2021 у справі № 242/4773/17 міститься наступний висновок: цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач не зобов`язанні доводити вину відповідача у заподіянні шкоди. Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. За приписами ст. ст. 316, 319, 322 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Так, порядком складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. З додатку № 4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково зазначається дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Окрім того, згідно додатку № 4 до Правил вбачається, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Твердження відповідачки, що акти від 23.05.2018, 01.08.2018 є неналежними доказами, суд оцінює критично, оскільки відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). З додатку № 4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково зазначається дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Окрім того, сторонами не заперечувалось, що відповідачка та її чоловік були в квартирі [ADDRESS] після залиття, яке мало місце 18.05.2023 та бачили наслідки залиття. Таким чином, уся інформація зазначена у даному додатку відображена у акта від 23.05.2018 та 01.08.2018. Таким чином Акти від 23.05.2018 та акт обстеження від 01.08.2018 про наслідки залиття житлового приміщенні відповідає саме за формою та змістом встановленим даними Правилами. Зазначеним актом про залиття зафіксовано, що причиною залиття стало пошкодження гнучкого шлангу пральної машини в квартирі відповідача, за несправність якого відповідальність несе відповідачка, яка є власником квартири [ADDRESS] . Окрім того, в судовому засіданні 20.10.2023 відповідачка [PERSON] підтвердила, що аварія сталась в її квартирі, що мало наслідком залиття квартири [ADDRESS] , однак зазначила, що шкоду вона відшкодувала. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями ст. 177 ЖК України встановлено, що громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Тобто, оскільки відповідач як власник, несе обов`язок по забезпеченню схоронності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі, яке стало причиною залиття, суд, враховуючи обставини, встановлені Актами від 05.2018 та 01.08.2018 року, враховуючи пояснення відповідачки [PERSON] приходить до висновку, що відповідальність за завдану шкоду позивачу має нести саме відповідачка [PERSON] , як власник квартири з якої відбулось залиття квартири позивача. Як уже зазналось судом, з метою з`ясування розміру матеріального збитку позивач звернулась до ФОП [PERSON] , який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача, яким 06.03.2017 р. складено звіт № 83/18 відповідно до якого розмір матеріального збитку, який завдано [PERSON] в результаті залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилось 17.05.2018 року станом на момент складання звіту становить 43 417,00 грн. (Т. 1 а.с. 12-19). При цьому, згідно висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 19.04.2023 № 19688/19-43 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 761/49208/18, вказано, що: 1.Визначити джерело витоку рідини 17.05.2018 року в квартирі [ADDRESS] , за результатами проведеного обстеження та дослідження наданих матеріалів, не вбачається за можливе. Відповідно визначити можливу причину розриву труби холодного водопостачання та причину залиття не вбачається за можливе. 2.За результатами проведеного візуально-інструментального обстеження та даних матеріалів справи, відшкодування матеріальної шкоди, необхідне для відновлення опоряджувальних покриттів та покриттів підлоги в квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття рідиною 17.05.2018 року з вище розташованих приміщень будівлі складає 55 010,00 гривень. (Т. 1. 185-209). Відповідачем не спростований розмір майнової шкоди. Судом критично оцінюються заперечення відповідачки, в частині відшкодування шкоди позивачці, оскільки на підтвердження вказаних обставини відповідачкою до суду жодних належних і допустимих доказів подано не було. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). В даному випадку, слід зазначити, що стороною відповідача не доведено відповідно до ст.ст. 81, 77-80 ЦПК України, що залиття квартири позивача відбулось не з її вини, або факт відшкодування шкоди позивачці. Таким чином, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач у позовній заяві, як на підставу для задоволення позову в частині відшкодування матеріальної шкоди, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, оскільки ґрунтуються на наявних в матеріалах справи доказах, суд прийшов до висновку, що з відповідачки на користь позивачки підлягає до стягнення 43 417,00 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди. Так, виходячи із принципу ст. 13 ЦПК України диспозитивності, суд приймає до уваги саме такий розмір страхового відшкодування, не зважаючи, що відповідно до висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 19.04.2023 № 19688/19-43 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи відшкодування матеріальної шкоди, необхідне для відновлення опоряджувальних покриттів та покриттів підлоги в квартирі [ADDRESS] в наслідок залиття рідиною 17.05.2018 року з вище розташованих приміщень будівлі складає 55 010,00 гривень, а тому судом стягнуто страхове відшкодування відповідно розміру позовних вимог. В даному випадку, слід зазначити, що стороною відповідача не доведено відповідно до ст.ст. 81, 77-80 ЦПК України, що залиття квартири позивача відбулось не з її вини, як власника квартири, в якій виявлено причину залиття, а з вини третьої особи і жодним чином не спростовано розмір спричиненої матеріальної шкоди та факту відшкодування шкоди позивачці у досудовому порядку. Разом з тим, щодо відшкодування моральної шкоди слід зазначити наступне. Відповідно до положень ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно із ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. При цьому, у відповідності до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року за №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі та майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Суд вважає, що відповідачкою була заподіяна позивачці моральна шкода, яка виражається у негативних емоціях та душевних переживаннях з приводу пошкодження майна, неможливості нормального користування ним, порушенням звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Однак, враховуючи усі встановлені судом обставини по справі, суд знаходить суму моральної шкоди в розмірі 20 000 грн. 00 коп. занадто завищеною, такою, що не відповідає ступеню перенесених страждань, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідачки на користь позивачки моральну шкоду у розмірі 3 000,00 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: partial