Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-23 00:00:00

Позивачі [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумова А.В., в якому просять визначити їм додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяв про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю в три місяці з часу набрання рішенням законної сили. В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалися, що [INFO] померла їхня баба [PERSON] . Після смерті баби відкрилась спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] , яка належала їхній бабусі за життя на праві приватної власності. Зазначили, що [PERSON] за життя залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Чижовою Н.А., зареєстрованим в реєстрі за №1491, згідно з яким, [PERSON] зробила розпорядження на випадок її смерті, все майно, де б воно не було, та з чого б воно не складалося, і все, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла у рівних частках [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Посилалися, що [PERSON] 28.10.2022 уклала шлюб, у зв`язку з чим змінили прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». 01.11.2022 [PERSON] уклала шлюб, після реєстрації шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Маючи намір прийняти спадщину, 20 березня 2023 року позивачі звернулися до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумової В.І. із заявами про прийняття спадщини, проте у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом їм було відмовлено та надано лист-роз`яснення з рекомендацією звернутися до суду для встановлення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначили, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позаяк у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ на територію України 24 лютого 2022 року та через проведення бойових дій на території міста Харкова, вони були вимушені покинути місто Харків та 08.03.2022 виїхати до Республіки Польща, а тому об`єктивної змоги звернутися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини вони не мали. Коли вони повернулися до України, вони звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини, проте отримали письмове роз`яснення, що ними пропущений строк для прийняття спадщини, про що вони не знали. З огляду на викладене, просять суд визнати поважними причини пропуску строку на подання заяв про прийняття спадщини та визначити додатковий строк на подання таких заяв тривалістю у три місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили. 19 травня 2023 року від відповідача Харківської міської ради в особі представника Романенко Т.М. надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , [PERSON] , в якому представник відповідача просить відмовити позивачам у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування висловленої позиції зазначила, що Харківська міська рада вважає позовні вимоги безпідставними, необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню через відсутність обставин, які підтверджували б поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини. Зазначає, що зі змісту позовної заяви та наданих документів вбачається, що шестимісячний строк звернення із заявою до нотаріальної контори у позивачів закінчився 02.10.2022, із врахуванням постанови КМУ від 24.06.2022 №719 02.02.2023, до України позивачі повернулися 11.10.2022, проте жодних дій, спрямованих на прийняття спадщини, за цей час вони не вчиняли, хоча і були обізнані про наявність заповіту, складеного спадкодавцем на їх користь. Також посилається, що позивачами не надано доказів неможливості направлення письмової заяви про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. Крім того, вказує, що в матеріалах справи відсутня постанова нотаріуса про відмову у вчинені нотаріальної дії, а тому відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про права на спадщину не підтверджена належними доказами. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. 08 вересня 2023 року від представника позивачів адвоката Дяченка В.Ю. надійшла відповідь на відзив, в якій він посилається, що позивачі на момент смерті їхньої баби [PERSON] , яка померла [INFO] , перебували за кордоном та не мали можливості подати нотаріусу заяви про прийняття спадщини. В той же час після смерті баби позивачі отримали юридичну онлайн консультацію, в ході якої їм стало відомо, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється і заяву про прийняття спадщини можливо буде подати після війни. Однак згодом у законодавстві відбулися зміни, а саме відповідно до п. 3 постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164 перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Про зазначені зміни позивачі дізналися лише у березні 2023 року у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумової А.В., куди вони звернулися за консультацією з приводу оформлення документів після смерті їх баби [PERSON] . З огляду на викладене, та, враховуючи складну безпекову ситуацію в Україні, зокрема у м.Харкові, що викликана військовою агресією РФ проти України, просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумова А.В. надала суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 24 квітня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 27 червня 2023 року задоволено клопотання представника позивачів про витребування доказів, витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Бакумової А.В. інформацію: чи відкривалась спадкова справа щодо майна померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] та, в разі наявності,\~ухвалено про витребування засвідченої копії такої спадкової справи; чи звертався хтось із заявою про прийняття чи відмову від спадщини, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , та чи залишала вона заповіт на випадок своєї смерті. Витребувано у приватного нотаріуса Бакумової А.В. Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту, спадкового договору, заведеної спадкової справи та виданого свідоцтва про право на спадщину на письмовий запис, відповідно до форми 10 Положення про Спадковий реєстр. 08 вересня 2023 року на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова про витребування доказів від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумової А.В. надійшли витребувані судом докази. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 08 вересня 2023 року підготовче провадження по справі закрито, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи. Позивачі [PERSON] , [PERSON] та представник позивачів адвокат Дяченко В.Ю. у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, від представника позивача до суду надійшла заява про можливість розгляду справи за відсутності позивачів та їх представника, у поданій заяві просять позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, скористався процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву, у відзиві просить проводити розгляд справи за відсутності представника Харківської міської ради. Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумова А.В. у судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце судового засідання повідомлялася належним чином, надала суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності. За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд,\~беручи до\~уваги,\~що всі\~учасники справи\~належним чином\~та своєчасно\~сповіщені про\~дату,\~час і\~місце розгляду\~справи,\~вважає за\~можливе проводити\~розгляд заяви\~за відсутності\~позивачів та\~представника позивачів, які ініціювали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності та відсутності їх представника, представника відповідача Харківської міської ради та представника третьої особи, які ініціювали суду заяву про розгляд справи за відсутності їх представника, представник відповідача скористався процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву, позивачі в особі представника скористалися процесуальним правом подання відповіді на відзив. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Як установлено судом, [INFO] померла [PERSON] , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Новобаварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 11 червня 2022 року, про що 11 червня 2022 року складено відповідний актовий запис № 535 (а.с. 16). Як убачається з копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 28 жовтня 2022 року Індустріально-Немишлянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), 28 жовтня 2022 року Індустріально-Немишлянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) зареєстровано шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 389, після державної реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 11). Згідно з копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 01 листопада 2022 року Харківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), 01 листопада 2022 року Харківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) зареєстровано шлюб, укладений між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис №453, після державної реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 15). Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності серії ЕАУ №575770, індексний № 20106244 від 07.04.2014, наданим Реєстраційною службою Харківського міського управління юстиції Харківської області, квартира [ADDRESS] на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова №643/2517/14-ц від 17.03.2014, належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с. 18-19). Згідно із\~заповітом,\~складеним [PERSON] \~та посвідченим\~06\~грудня 2021\~року приватним\~нотаріусом Харківського\~міського нотаріального\~округу Чижовою\~Н.А.,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~на випадок\~своєї смерті\~зробила розпорядження,\~яким все\~її майно,\~де б\~воно не\~було,\~та з\~чого б\~воно не\~складалось,\~все те,\~що буде\~належати їй\~на день\~смерті і\~на що\~вона має\~право за\~законом,\~заповідає у\~рівних частках\~кожному -\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ [PERSON] , [INFO] (а.с. 17). При зверненні позивачів [PERSON] та [PERSON] до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумової А.В. з питання щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] , приватний нотаріус Бакумова А.В. надала «відповідь на заяву» №52/01-16 від 20 березня 2023 року та «відповідь на заяву» №53/01-16 від 20 березня 2023 року, якими роз`яснено, що через пропуск заявниками строку для подання заяви про прийняття спадщини їм необхідно звернутися до суду за встановленням додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини або визнання факту фактичного прийняття спадщини (а.с. 20-21). Від приватного\~нотаріуса \~Харківського міського\~нотаріального округу\~Харківської області\~Бакумової А.В.\~до суду\~надійшов лист,\~в якому\~остання повідомляє,\~що 20\~березня 2023\~року з\~заявами про\~видачу свідоцтв\~про право\~на спадщину\~за заповітом\~зверталися [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~та [PERSON] ,\~ [INFO] .\~У видачі\~свідоцтв про\~право на\~спадщину за\~заповітом було\~відмовлено та\~надано лист-роз`яснення\~з рекомендацією\~звернутися до\~суду для встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 155). Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №73205834, виданою 14.07.2023 приватним нотаріусом Бакумовою А.В., заповіт [PERSON] , 1946 року народження, посвідчений 06.12.2021 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Чижовою Н.А., бланк НРО 970851, є чинним (а.с. 106). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою. Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року). Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Оскільки Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 451/2023 від 26 липня 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 3275-IX від 27.07.2023, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на теперішній час. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили [PERSON] та [PERSON] , як спадкоємицям за заповітом, вчасно звернутися із заявами до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачам у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у їх право на отримання у власність спадкового майна. При цьому суд зазначає, що позивачі в іншому порядку, ніж судовий, не можуть захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Серед іншого, суд зважає на те, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у\~постанові, прийнятій Верховним Судом України 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, постанові, прийнятій Верховним Судом 26 липня 2021 року у справі №405/7058/19. Що стосується посилань представника відповідача у відзиві на позовну заяву на те, що, з урахуванням вимог п. 3 Постанови КМУ від 28.02.2022 №164 позивачі повинні були звернутися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини у трок до 02.02.2023, натомість, звернулися до нотаріуса лише 20.03.2023, а тому позовні вимоги не підлягають задоволенню, то суд зважає на те, що між закінченням строку прийняття спадщини - 02.02.2023, та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - 21.04.2023, пройшов незначний строк, а відтак, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення пред`явлених позивачами позовних вимог. Надаючи оцінку посиланням представника відповідача у відзиві на те, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження відсутності в позивачів можливості одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, суд бере до уваги листи приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Бакумової А.В. №52/01-16 від 20.03.2023 та №53/01-16 ВІД 20.03.2023, зі змісту яких вбачається, що 20 березня 2023 року заяви [PERSON] та [PERSON] про видачу свідоцтв про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] зареєстровані нотаріусом 20 березня 2023 року за вхідними номерами №790/01-16 та 78/01-16. Також [PERSON] та [PERSON] нотаріусом роз`яснено, що через пропуск ними строку для подання заяви про прийняття спадщини їм необхідно звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відтак, [PERSON] та [PERSON] довели наявність перешкод, які позбавляють їх можливості отримати свідоцтва про право на спадщину в порядку спадкування за заповітом у нотаріальному порядку. Ураховуючи, що після смерті [PERSON] позивачі є спадкоємицями за заповітом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не зверталися, позивачі вчасно не звернулась до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в них об`єктивні обставини, а територіальна громада не зверталася до суду з заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому причини, через які позивачі пропустили строк для прийняття спадщини суд визнає поважними. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог, як про це дійшов висновку Верховний Суд у складі Касаційного цивільного суду в постанові, прийнятій 17.10.2018 по справі №681/203/17-ц. Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивачки [PERSON] та позивачки [PERSON] та відповідно відновлення її законних прав як спадкоємця в порядку спадкування за законом, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачам строк у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просили у пред`явленому позові позивачі, буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved