Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-15 00:00:00

24.07.2023 року до суду звернувся Перший\~заступник керівника Решетилівської окружної\~прокуратури Полтавської\~області,\~в інтересах\~держави в\~особі органу,\~уповноваженого державою\~здійснювати відповідні\~функції у\~спірних правовідносинах:\~Драбинівської сільської\~ради Полтавського району Полтавської області, до\~ [PERSON] , про стягнення з нього на користь держави в особі Драбинівської сільської ради шкоду у розмірі 65975,86 грн. В позовній заяві посилається на те, що вироком Новосанжарського районного суду Полтавської області від 03.05.2023 у справі № 542/367/23 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України. Під час судового розгляду встановлено, що у січні 2023 року у [PERSON] виник злочинний умисел на незаконну порубку дерев в захисному лісовому насадженні на території Драбинівської сільської ради на відстані 500 метрів від села Варварівка, Полтавський район, Полтавська область, в напрямку села Веселка, Полтавський район, Полтавська область, яке розташоване між земельними ділянками з кадастровими номерами 5223480300:00:003:0253 та 5323482500:00:004:0223, та яке перебуває на балансі Драбинівської сільської ради, з метою їх подальшого використання в особистих цілях. Реалізовуючи свій злочинний умисел, у період часу з 22 січня 2023 року по 23 січня 2023 року, [PERSON] в порушення вимог статті 13 Конституції України, статей 4, 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 10 Закону України «Про рослинний світ», статті 69 Лісового кодексу України, Порядку видачі спеціальних дозволів на використання спеціальних лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, без отримання спеціального дозволу для використання лісових ресурсів, лісорубного квитка, діючи з прямим умислом на незаконну порубку дерев, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою бензопили марки «Могилев» на території захисного лісового насадження Драбинівської сільської ради, розташованого на відстані 500 метрів від села Варварівка Полтавського району Полтавської області в напрямку села Веселка Полтавського району Полтавської області, між земельними ділянками з кадастровими номерами 5223480300:00:003:0253 та 5323482500:00:004:0223, та яке перебуває на балансі Драбинівської сільської ради, здійснив незаконну вирубку 4 сироростучих дерев до ступеня припинення росту, а саме: 1 сироростуче дерево породи «клен» діаметром 32x20 см, 2 сироростучих дерева породи «ясен» діаметром 47x40 см, 17x46 см, 1 сироростуче дерево породи «берест» діаметром 62x64 см. Відповідно до висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/117- 23/1876-ЕК від 03 лютого 2023 року, розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок порубки чотирьох сироростучих дерев складає 65975 грн 86 коп. Своїми діями [PERSON] завдав державі в\~особі Драбинівської\~сільської ради\~матеріальну шкоду\~на суму 65975 грн 86 коп., що на час вчинення діяння становило 49,1 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить істотну шкоду Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 14 серпня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено судове засідання, в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 45-46). Прокурор в судовому засідання позовну заяву підтримала у повному обсязі, з підстав, викладених у ній та просила її задовольнити. Представник Драбинівської сільської ради Полтавського району Полтавської області в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання (а.с. 48, 57). Надавши заяву про розгляд справи без їх участі. Щодо прийняття рішення покладаються на розсуд суду (а.с.58). Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання (а.с. 50, 55), надавши заяву про розгляд справи без його участі, та відмовити у позовних вимогах. При винесенні рішення покладається на розсуд суду (а.с. 59). Вислухавши пояснення у вступному слові прокурора, дослідивши письмові\~докази,\~суд вважає\~позов таким,\~що підлягає задоволенню з\~таких підстав. Судом встановлено, що вироком Новосанжарського районного суду Полтавської області від 03 травня 2023 року [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у вигляді 1 (одного) року позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на 1 (один) рік. На підставі ст. 76 КК України зобов`язано [PERSON] \~періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи, або навчання. Вирок суду набрав законної сили 05.06.2023 року. Зі змісту вироку вбачається, що відповідачем вчинено кримінальне правопорушення за таких обставин: [PERSON] у період часу з 22 січня 2023 року по 23 січня 2023 року, в порушення вимог статті 13 Конституції України, статей 4, 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», статті 10 Закону України «Про рослинний світ», статті 69 Лісового кодексу України, Порядку видачі спеціальних дозволів на використання спеціальних лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, без отримання спеціального дозволу для використання лісових ресурсів, лісорубного квитка, діючи з прямим умислом на незаконну порубку дерев, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою бензопили марки «Могилев» на території захисного лісового насадження Драбинівської сільської ради, розташованого на відстані 500 метрів від села Варварівка Полтавського району Полтавської області в напрямку села Веселка Полтавського району Полтавської області, між земельними ділянками з кадастровими номерами 5223480300:00:003:0253 та 5323482500:00:004:0223, та яке перебуває на балансі Драбинівської сільської ради, здійснив незаконну вирубку 4 сироростучих дерев до ступеня припинення росту, а саме: 1 сироростуче дерево породи «клен» діаметром 32x20 см, 2 сироростучих дерева породи «ясен» діаметром 47x40 см, 17x46 см, 1 сироростуче дерево породи «берест» діаметром 62x64 см. (а.с. 15-18). При цьому, розмір шкоди, заподіякої лісу, внаслідок порубки чотирьох сироростучих дерев, згідно висновку експерта від 03.02.2023 № СЕ/19/117-23/1876-ЕК, становить 65975,86 грн. (а.с.24-32). Таким чином обставини, встановлені вироком Новосанжарського районного суду від 03.05.2023 у справі №542/367/23 є встановленими та не підлягають доказуванню. Згідно з ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ч.1 ст.105 Лісового Кодексу України\~особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність. Порушення лісового законодавства згідно положень ст.105 Лісового Кодексу України\~тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев та чагарників. Статтею 107\~Лісового\~Кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. У відповідності до положень ч.4 ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до\~ст. 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 1\~ст. 127 КПК України\~визначено, що підозрюваний, обвинувачений, а також за його згодою будь - яка інша фізична чи юридична особа має право на будь - якій стадії кримінального провадження відшкодувати шкоду, завдану потерпілому, територіальній громаді, державі внаслідок кримінального правопорушення. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства (ч. 7\~ст. 128 КПК України). Частиною 1\~ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до частини 1\~статті 76 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі -\~ЦПК України)доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до частини 1\~статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Положеннями\~статті 89\~ЦПК України\~визначено,\~що суд\~оцінює докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному, повному, об`єктивному\~та безпосередньому\~дослідженні наявних\~у справі\~доказів.\~Жодні докази\~не мають\~для суду\~заздалегідь встановленої\~сили.\~Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності.\~Суд надає\~оцінку як\~зібраним у\~справі доказам\~в цілому,\~так і\~кожному доказу\~(групі\~однотипних доказів),\~який міститься\~у справі,\~мотивує відхилення\~або врахування\~кожного доказу (групи доказів). Таким чином, враховуючи, що внаслідок неправомірних дії [PERSON] незаконної порубки дерев - завдано майнової шкоди у розмірі 65975,86 грн., відповідач зобов`язаний відшкодувати ці збитки державі, шляхом зарахуванням їх до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища. Щодо підстав подання прокурором позовної заяви в інтересах держави, суд зазначає таке. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України). Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15.07.2015. Частина перша цієї статті визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Згідно з абзацами першим та другим частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Відповідно до частини 4 статті 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі за № 912/2385/18 (провадження № 12-194гс19). Зокрема, у зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду вказано, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме: подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.\~\~ Досліджуючи вказані прокурором у позові підстави для представництва, судом були встановлені наступні обставини. Решетилівська окружна прокуратура 04.07.2023 скерувала на адресу Драбинівської сільської ради лист № 56/3-4194/23, в якому повідомлено про наявність несплаченої шкоди, яка є результатом порушення вимог законодавства та спричинена протиправними діями [PERSON] . У даному листі також висловлювалось прохання повідомити щодо вжиття Драбинівською сільською радою, як уповноваженим органом, заходів щодо звернення до суду з позовною заявою про стягнення в примусовому порядку з [PERSON] шкоди, завданої незаконною порубкою дерев, в сумі 65975,86 грн, або висловлення іншої правової позиції із зазначеного питання (а.с.34-36). Драбинівська сільська рада у своїй відповіді повідомила про те, що в зв`язку з ускладненнями щодо отримання інформації та документів , які необхідні для звернення до суду, щодо примусового стягнення з [PERSON] шкоди, завданої незаконною порубкою дерев на суму 65975,86 грн та прохають Решетилівську окружну прокуратуру звернутися до Новосанжарського районного суду Полтавської області в інтересах Драбинівської сільської ради Полтавського району Полтавської області з такою заявою (а.с.37). З огляду на викладені обставини, зважаючи на те, що орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, після отримання повідомлення прокурора самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, тобто фактично самоусунувся від виконання покладених на них повноважень щодо захисту інтересів держави, що є достатнім аргументом для підтвердження їх бездіяльності, а отже наявності підстав у Решетилівської окружної прокуратури звернутись з позовом до суду в інтересах держави в особі Драбинівської сільської ради. Отже, в даному випадку прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави через їх порушення, що виражається в недотриманні норм природоохоронного законодавства, а також через нездійснення повноважень Драбинівською сільською радою, яка виражається в її бездіяльності. Крім того, у відповідності до ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Решетилівською окружною прокуратурою попередньо повідомлено Драбинівську сільську раду про здійснення захисту її інтересів в суді при стягненні з [PERSON] шкоди у розмірі 65975,86 грн. (а.с.38-40). На підставі викладеного, враховуючи що кримінальним правопорушенням, у вчиненні якого визнано винуватим відповідача, завдано незаконною порубкою дерев збитки в розмірі 65975,86 грн., а також те, що відомостей щодо добровільного відшкодування завданої шкоди суду не надано, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог у заявленому позивачем розмірі. Завдані державі збитки в сумі 65975,86 грн., відповідно до п. «б» ч. 2\~ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища, за місцем заподіяння екологічної шкоди. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved