Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-11 00:00:00

Рух справи 20.09.2022 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, датована 07.09.2022, за підписом позивачки, в якій вона просить суд: -визнати за [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , право власності на 1/2 частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті її матері [PERSON] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2022 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Фактично справу передано судді по реєстру 22.09.2022. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26.09.2022 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання було призначено на 02.02.2023. 02.02.2023 підготовче засідання було перенесено на 13.04.2023. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 13.04.2023 підготовче провадження у справі закрито, справу було призначено до розгляду по суті на 06.07.2023. 06.07.2023 судове засідання не відбулось у зв`язку з перебуванням головуючого на лікарняному та було перенесено на 27.07.2023. У зв`язку з продовженням перебування головуючого судді на лікарняному, 27.07.2023 судове засідання не відбулось та було перенесено на 12.10.2023. В судове засідання 12.10.2023 з`явився тільки представник позивача, який підтримав доводи та вимоги, викладені у позовній заяві Інші учасники провадження у судове засідання, призначене на 12.10.2023, не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Разом з тим, суд врахував, що у відзиві на позовну заяву Київська міська рада ставить питання про розгляд справи у відсутність її представника. Під час судового розгляду справи здійснювалось фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України). Обґрунтування позову Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач зазначає, що факт її родинних відносин з матір`ю підтверджується свідоцтвом про народження виданим, відділом РАГС Жовтневого району м. Києва. У позові вказується, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . Зі слів позивача, спадкоємцями першої черги за законом є позивач [PERSON] та її рідний брат - [PERSON] (третя особа у справі). Позивач наголошує, що інші спадкоємці відсутні, так як її батько - [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується матеріалами спадкової справи. З метою оформлення спадщини позивач звернулася до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу спадщини. Як вказується в позові, державний нотаріус Першої Київської державної нотаріальної контори відмовив позивачці у зв`язку з тим, що нею не надано документ, що підтверджує право власності померлої на квартиру. При цьому, позивач наголошує на тому, що вона не може пред`явити до нотаріальної контори документ, що посвідчує право власності на квартиру у зв`язку з відсутністю оригіналу такого документу, оскільки оригінал був втрачений її матір`ю. Правова позиція відповідача 24.02.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву в якому Міськрада просить суд зважаючи на докази в матеріалах справи прийняти рішення згідно чинного законодавства (а.с. 59-61). При цьому, у відзиві зазначається, що за інформацією, наданою Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25.02.2021 КВ-2021 № 6211, за [PERSON] на праві власності зареєстрована квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого 09.06.2004 відділом приватизації державного житла Солом`янської районної у м. Києві держадміністрації та зареєстрованого в Бюро 17.06.2004 №7998. Крім того, вказується, що постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державний нотаріус Першої Київської державної нотаріальної контори Недоступ Л.Л. від 17.12.2021 зазначив, що Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири [ADDRESS] , після смерті [INFO] [PERSON] видати неможливо, у зв`язку з ненаданням позивачкою документа, що підтверджує право власності померлої на квартиру. Фактичні обставини справи, встановлені судом Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин в їх сукупності, суд встановив наступне. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 22.12.2020 Солом`янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) /а.с. 17/, [INFO] у віці 71 років померла [PERSON] . В матеріалах справи міститься копія свідоцтва про народження, виданого 06.07.1974 відділом РАГС Жовтневого району м. Києва, зі змісту якого вбачається, що [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] (а.с. 7). В подальшому, [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] в результаті укладення шлюбу 30.09.1994 з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 30.09.1994 виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневої районної державної адміністрації м. Києва (а.с. 8). 02.10.1997 між [PERSON] та [PERSON] розірвано шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 19.05.20198 Відділом реєстрації актів громадянського стану Залізничного району м. Києва (а.с. 9). Також в матеріалах справи міститься копія свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , з якого вбачається, що позивач [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , в результаті укладення 12.05.2000 шлюбу з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу від 12.05.2000 виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Жовтневого районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 10). Таким чином, вбачається, що позивачка є дочкою померлої [PERSON] . В матеріалах справи міститься копія спадкової справи № 267/2021 заведеної після смерті [PERSON] (а.с. 39-54). З матеріалів спадкової справи вбачається, що 24.02.2021 позивачкою ( [PERSON] ) до Першої Київської державної нотаріальної контори було подано заяву про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] (зворотній бік а.с. 39). Постановою державного нотаріуса Недоступа Л.Л. від 17.12.2021 позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] (а.с. 54) з посиланням на те, що спадкоємець не надала правовстановлюючий документ щодо належності цієї квартири спадкодавцеві. Як вбачається з витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва від 04.03.2021 про зареєстрованих осіб у житловому приміщенні (а.с. 36) за вказаною адресою за зареєстрований [PERSON] з 31.03.2004. З інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 25.02.2021 (а.с. 52) вбачається, що квартира [ADDRESS] , на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 09.06.2004 Відділом приватизації державного житла Солом`янської районної у м. Києві держадміністрації (розпорядження № 32100), та зареєстрованого в Бюро 17.06.2004 за реєстровим № 7998. Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Враховуючи, враховуючи, що заповіт спадкодавцем не складався, то позивачка є такою, що прийняла у спадщину 1/2 частину квартири [ADDRESS] , яка належала за життя її матері - [PERSON] , як спадкоємиця першої черги (донька померлої). Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом ст. ст. 1296, 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо в складі спадщини є нерухоме майно спадкоємець, який прийняв спадщину зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно з пунктом 4.15 глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02. 2012 року за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно. Статтею 55 Конституції України гарантовано право кожного на захист своїх прав і свобод від порушень і протиправних посягань будь-якими не забороненими законом засобами. Разом з тим, суд враховує, що відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Статтею 392 ЦК України передбачено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування (див. постанови Верховного Суду: від 20.06.2018 у справі № 640/13903/16-ц /провадження № 61-15147св18/, від 20.06.2018 у справі № 266/5267/18 /провадження № 61-6647св19/, від 20.03.2019 у справі № 550/1040/16-ц /провадження № 61-28423св18/; від 22.04.2020 у справі № 601/2592/18 /провадження № 61-17859св19/; від 22.04.2020 у справі № 127/23809/18 /провадження № 61-11210св19/; від 27.05.2020 у справі № 361/7518/16-ц /провадження № 61-43734св18/, від 16.09.2020 у справі № 464/1663/18 /провадження № 61-9410св19/ від 02.08.2023 у справі № 640/1851/19 /провадження № 61-13504св21/, що свідчить про сталість судової практики з відповідного питання). Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 227/3750/19 /провадження № 61-16069св20/). Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Досліджені судом докази в їх сукупності свідчать про те, що спірна квартира [ADDRESS] належала померлій [PERSON] (матері позивачки) на праві власності. Разом з тим, постановою приватного нотаріуса Недоступа Л. Л. від 17.12.2021 позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири [ADDRESS] . На підставі наведеного, суд дійшов висновку, що позивачка є спадкоємицею 1/2 частини квартири [ADDRESS] , однак не може отримати свідоцтво про право на спадщину на нерухоме майно, а тому це право підлягає захисту судом шляхом його визнання. Встановивши перешкоди для оформлення права власності на спадкове майно у нотаріальному порядку, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для їх задоволення. При цьому, суд враховує, що як зазначено у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 16.06.2021 у справі № 756/3115/17 (провадження № 61-18653св20) реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст. 129 Конституції України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтерес. З огляду на наведене, враховуючи наявні в матеріалах справи докази, суд вбачає наявність правових підстав для задоволення позовних вимог. Враховуючи наведене,

Outcome: approved