Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-24 00:00:00

У липні 2023 року Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», звернувся в суд з цим позовом, в якому просив стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість у розмірі 76836,94 грн за кредитним договором № б/н від 07.07.2008 та судові витрати. Стислий виклад позицій позивача. 07.07.2008 між банком та [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Своїм підписом у заяві відповідач підтвердив, що підписана ним заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку складає договір про надання банківських послуг. За умовами вказаного договору позичальнику відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі, що зазначений у довідці, яка надається до договору. Згодом кредитний ліміт був збільшений до суми 65 000 грн. [PERSON] взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконувала, внаслідок чого станом на 11.06.2023 утворилася заборгованість у розмірі 76836,94 грн, з яких: 65632,38 грн - заборгованість за тілом кредиту; 11204,56 грн - заборгованість за відсотками за користування кредитом. Заперечень відповідача. Відзив на позов відповідач не подавала. Процесуальні дії, заяви та клопотання. 11.07.2023 ухвалою судді відкрито провадження в даній справі. Визначено розгляд справи провести за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Представник позивача за довіреністю Ляр Д.Ю. подав до суду клопотання, в яких зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив справу розглянути у його відсутність та не заперечував проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до відомостей Виконавчого комітету Жмеринської міської ради Вінницької області відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.84). [PERSON] за зареєстрованим місцем проживання було надіслано ухвалу про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою та додатками до неї. На адресу повернувся конверт із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що підтверджується поштовим повідомленням наявним в матеріалах справи. Крім того, 25.07.2023 на адресу суду від відповідача надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді, відповідно якої остання просила: внести її дані, зокрема РНОКПП до додаткових відомостей про учасника справи для доступу до електронної справи; перевести в електронну форму процесуальні та інші документи по справі, що надійшли до суду в паперовому вигляді, що і було зроблено судом. Будь - яких інших заяв чи заперечень по суті позовних вимог від відповідача до суд не надходило. Згідно з положеннями частини сьомої та восьмої статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Таким чином, відповідач [PERSON] вважається належним чином повідомленою про розгляд справи судом. З огляду на вищезазначене суд, на підставі частини п`ятої статті 279 ЦПК України розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом. Судом установлено, що 07.07.2008 [PERSON] підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (а.с.23,23 зворот), у якій зазначено, що вона приймає всі права та обов`язки, встановлені в цьому Договорі та зобов`язується їх належними чином виконувати. До кредитного договору банк додав Витяг з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та Правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms/. Відповідно до наданої позивачем довідки про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», базова процентна ставка в місяць складає 3,0 %, (нараховується на залишок заборгованості виходячи з 360 днів у році), розмір щомісячних платежів (включаючи плату за користування кредитними коштами в звітному періоді складає 7 % від заборгованості, але не менше 50 грн., пеня за несвоєчасне погашення заборгованості - складається з базової процентної ставки, 1 % заборгованості, але не менше 10 грн (а.с. 24). Вказана довідка підписана [PERSON] . Згідно п. 3.2 Умов та правил надання банківських послуг Клієнт дає свою згоду, що кредитний ліміт встановлений рішенням Банку, і Клієнт дає право Банку в будь - який момент змінити (збільшити або зменшити) кредитний ліміт. Відповідно до п.3.3 Умов та правил надання банківських послуг підписання даного договору є прямою і безумовною згодою Позичальника щодо прийняття будь - якого розміру Кредитного ліміту встановленого Банком. Банк має право на зміну тарифів, які викладені на банківському сайті, а також інших умов обслуговування рахунків п. 5.3 Умов та правил надання банківських послуг. Згідно п.6.5 Умов та правил надання банківських послуг - позичальник зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Згідно з п. 6.6 Умов надання банківських послуг - у разі невиконання зобов`язання за Договором, на вимогу банку виконати зобов`язання з повернення Кредиту ( утому числі простроченого кредиту та овердрафту), оплати винагороди банку. Власник карти зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту, згідно п. 6.7 Умов та правил надання банківських послуг. Відповідно п. 8.6 Умов надання банківських послуг - при порушенні позичальником строків платежів по кожному із грошових зобов`язань, передбачених цим договором більш ніж на 120 днів, позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. Пунктом 9.12 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна із сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонгується на той самий строк. Як вбачається з п. 6.4 Умов та правил надання банківських послуг за незгодою зі зміною Правил та/або «Тарифів Банку», які викладені на банківському сайті позичальник зобов`язується надати Банку письмову заяву про розірвання цього Договору та погасити виниклу перед банком заборгованість. Відповідно до розрахунків заборгованості за Кредитним договором №б/н від 07.07.2008 відповідач допустила прострочену заборгованість перед позивачем, яка станом на 11.06.2023 складає 76836,94 грн, з яких: 65632,38 грн- заборгованість за тілом кредиту; 11204,56 грн - заборгованість за відсотками за користування кредитом (а.с.7-20). Як вбачається з виписки до договору, [PERSON] дійсно отримала кошти від банку та використовувала їх (а.с.47-78). Як вбачається із довідок банку кредитний ліміт за умовами договору станом на 03.10.2011 складав 300 грн, далі неодноразово змінювався, востаннє 23.06.2021 до 65000 грн (а.с.22), термін дії кредитних карток, які були видані на ім`я позичальника до 01/10, 07/15, 05/19, 08/19, 08/19, 03/21, 02/25 та 04/25 (а.с.21). Мотив суду. Норми права застосовані судом. Частина 2 статті 207 ЦК України передбачає, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. За змістом статті 1056-1 ЦК України, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Згідно з статтею 1049 цього Кодексу,позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. У ч. 1 ст. 638 ЦК України зазначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Обґрунтовуючи позовні вимоги, банк вказував на те, що сторони досягли згоди щодо усіх істотних умов договору, підписавши анкету-заяву та довідку про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна», в якій зазначено розмір процентів, штрафу та міститься застереження про погодження з Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку, що є загальнодоступною інформацією, яка розміщена у відділеннях банку та на офіційному сайті банку. Як слідує з матеріалів справи безпосередньо укладений між сторонами кредитний договір від 07.07.2008 у вигляді Анкети-заяви, підписаної сторонами, не містить і строку повернення кредиту (користування ним). Однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті, а також вимоги частини другої статті 530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд приходить до висновку, що банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів (тіло кредиту) в розмірі 65632,38 грн, а тому позов в цій частині підлягає задоволенню. Також банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, кім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема, заборгованість за відсотками. Відповідно до ч. 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду в Постанові від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17, в якій предметом розгляду були подібні правовідносини, вказала, що витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного шляхом підписання анкети - заяви, оскільки за умови що вони не містять підпису позичальника, немає підстав вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. Тобто при вирішенні спору суд повинен з`ясувати які саме умови включені в заяву позичальника. Дійсно, в підписаній позичальником Анкеті-заяві не міститься умов щодо процентів та штрафів. Однак, судом береться дот уваги, що у довідці про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», з якою під власноручний підпис ознайомлений позичальник [PERSON] визначені базова процентна ставка в місяць складає 3,0 %, (нараховується на залишок заборгованості виходячи з 360 днів у році), розмір щомісячних платежів (включаючи плату за користування кредитними коштами в звітному періоді складає 7 % від заборгованості, але не менше 50 грн., пеня за несвоєчасне погашення заборгованості - складається з базової процентної ставки, 1 % заборгованості, але не менше 10 грн, що свідчить про те, що сторони обумовили у письмовому вигляді сплату процентів та пені за користування кредитними коштами. З огляду на це, суд приходить до висновку, що вимоги позивача про стягнення заборгованості за відсотками за користування кредитом в розмірі 11204,56 грн, підлягають також задоволенню. Надаючи оцінку наданого позивачем паспорту споживчого кредиту (а.с.25-29), суд зазначає наступне. У ч.2 ст.9 Закону України «Про споживче кредитування» визначено, що до укладення договору про споживчий кредит кредитодавець надає споживачу інформацію, необхідну для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття ним обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту. Зазначена інформація безоплатно надається кредитодавцем споживачу за спеціальною формою (паспорт споживчого кредиту), встановленою у Додатку 1 до цього Закону, у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України "Про електронну комерцію") із зазначенням дати надання такої інформації та терміну її актуальності. У такому разі кредитодавець визнається таким, що виконав вимоги щодо надання споживачу інформації до укладення договору про споживчий кредит згідно з частиною третьою цієї статті. За позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 травня 2022 року за № 393/126/20, ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України документально підтверджені судові витрати позивача, понесені ним при подачі позовної заяви до суду підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved