Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-25 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 31.01.2023 року позивач через свого представника адвоката Сластнікову Г.О. звернувся до суду з вказаним позовом і свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті була зареєстрована та постійно проживала в [ADDRESS] , яка залишила заповіт на все майно на користь позивача - [PERSON] , посвідчений Рибкіною О. М., державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Харківської області, 13 травня 2014 року, за № 4-248. Позивач є єдиним спадкоємцем померлої, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. 24 лютого 2022 року був здійснений воєнний напад Росії на Україну, який продовжується і на сьогоднішній час. 24 лютого 2022 року Президент України підписав Указ № 64/2022 про введення воєнного стану в Україні з 5:30 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжений до 24 лютого 2023 року. У 05 годині ранку 24 лютого 2022 року житловий район, в якому проживав позивач в [ADDRESS] , був обстріляний російськими військами. Щоб зберегти життя своєї родини позивач зі своєю сім`єю був змушений тікати до смт. Кегичівка Харківської області. 25 квітня 2022 року наказом «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 25 квітня 2022 року» №75 віднесла Харківську міську територіальну громаду до територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій. Тільки у серпні 2022 року в смт Кегичівка Харківської області запрацював приватний нотаріус Удовиченко С.О., який 11 серпня 2022 року посвідчив позивачу заяву про прийняття всієї спадщини після смерті - [PERSON] , що повністю відповідає особливостям спадкування під час воєнного стану, які регулюються постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164, де зазначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Проте, до вересня 2022 року, коли сплинули 10 місяців для прийняття спадщини позивачу не вдалось подати вказану заяву до П`ятої Харківської держаної нотаріальної контори за місцем знаходження майна спадкодавця, бо Харківська міська територіальна громада весь цей час відносилась до територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій. У вересні 2022 року Збройні сили України розпочали наступ на російські війська і тільки в жовтні 2022 року ЗСУ вдалось відбити війська агресора за с. Липці Харківської області, за 27 км від будинка позивача. Вказаний факт є загальновідомий, а тому відповідно до ч. 3 ст. 82 ЦПКУ не потребує доказів. В листопаді 2022 року позивач вирішив повернутися до свого будинку в м. Харкові та зміг записатися на прийом до державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцької В. П., яка 22 листопада 2022 року, розглянувши документи позивача, видала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за №1077/02-14, бо позивач вважається спадкодавцем, що не прийняв спадщину, ні юридично, ні фактично, На сьогоднішній час П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора припинила свою діяльність, її правонаступником стала Друга Харківська міська державна нотаріальна контора. Не зважаючи на те, що позивач пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини, частина 3 статті 1272 ЦК України надає йому право на звернення до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки причина не подання позивачем заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини являється поважною, адже саме через воєнні дії позивач своєчасно не подав заяву про прийняття спадщини та опинився в становищі людини, позбавленої відповідної власності. Заяви, клопотання. У судове засідання позивач не з`явився, представником позивача Слатніковою Г.О. надано письмову заяву про розгляд справи у відсутність позивача та його представника, в якій представник позивача підтримала позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, надали відзив на позовну заяв, в якому просили відмовити в задоволенні позову та слухати справу за відсутності представника Харківської міської ради. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 1 лютого 2023 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, постановлено справу розглядати в порядку загально позовного провадження, призначено до підготовчого розгляду справи та витребувано з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори довідку про коло спадкоємців після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , була зареєстрована та постійно проживала в [ADDRESS] по справі №377/2022 для залучення до матеріалів справи. 02.02.2023 року надійшло клопотання представника позивача [PERSON] про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в системі відеоконференцприйому «EasyCon» з використанням електронної адреси представника позивача ( [INFO] ). Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 2 лютого 2023 року клопотання представника позивача Сластнікової Г.О. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в системі відеоконференцприйому «EasyCon» задоволено. 21.02.2023 другою Харківською міською державною нотаріальною конторою надіслано повідомлення, що спадкова справа 377/2022 заведена п*ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою. 03.03.2023 з п*ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшла спадкова справа 377/2022, на виконання Ухвали Фрунзенського районного суду м. Харкова від 1 лютого 2023 року. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 13.04.2023 року справу призначено до судового розгляду. 16.08.2023 від сторони відповідача Харківської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник зазначає, що Харківська міська рада заперечує у повному обсязі проти вимог, викладених у позовній заяві, вважає їх необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] просить суд визначити додатковий строк в один місяць для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . З метою всебічного, неупередженого судового розгляду справи, з`ясування фактичних обставин справи просимо взяти до уваги заперечення, що наведені у відзиві Харківської міської ради. Розглянувши позовні вимоги [PERSON] , вважаємо їх безпідставними, необґрунтованими і такими, що не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Предметом доказування у цій справі є встановлення наявності або відсутності поважних причин пропущеного Позивачем строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Зі змісту позовної заяви та доданих копій документів встановлено, що Позивач є спадкоємцем за заповітом померлої [PERSON] , який складено 13.05.2014 та посвідчено державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Рибкіною О.М. Відповідно до Свідоцтва про смерть (серія [NUMBER] ), що міститься в матеріалах справи, [PERSON] померла [INFO] . З цього часу розпочався шестимісячній строк для прийняття спадщини. У позовній заяві Позивач зазначає, що не мав можливості звернутися з заявою про прийняття спадщини до П`ятої Харківської державної нотаріальної контори за місцем знаходження спадкового майна, оскільки Харківська міська територіальна громада протягом 2022 року відносилась до територіальних громад, що розташовані в районі проведення бойових дій. Окрім того, Позивач вказує, що 11.08.2022 він звернувся до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко С.О. з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , яка померла [INFO] . Як вбачається з копії вказаної заяви, яка долучена до позову, приватним нотаріусом Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко С.О. прийнято заяву Позивача про прийняття ним спадщини після смерті [PERSON] . Проте Спадкова справа за вказаною заявою нотаріусом заведена не була. За змістом п. 3 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, (далі - Порядок) заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу у письмовій формі. Спадкоємець може подати до нотаріальної контори письмову заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку. Відповідно до п. 2.1. Порядку Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. В умовах воєнного або надзвичайного стану Спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. З вищенаведеного вбачається, що Позивачем не здійснено можливих та необхідних заходів для прийняття спадщини в установлений законом строк. Таким чином, Позивач, перебуваючи за межами міста Харкова, мав можливість звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Проте Позивачем не здійснено можливих та необхідних заходів для прийняття спадщини в установлений законом строк. Надання додаткового строку Позивачу прямо впливає на права та інтереси Харківської міської ради щодо визнання спадщини відумерлою, тому Харківська міська рада, як орган місцевого самоврядування, оспорює право Позивача на визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] , у зв`язку з тим, що Позивач не довів поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на вищевикладене, відсутні підстави для задоволення позовних вимог Позивача. Фактичні обставини, встановлені судом. Так, відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 03.11.1993 посвідченого Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду, [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS] . 11 серпні 2022 року в смт Кегичівка Харківської області приватним нотаріусом Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко С.О., за реєстровано в реєстрі за № 422 посвідчив [PERSON] заяву про прийняття всієї спадщини після смерті - [PERSON] . Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 01.12.2021 року [PERSON] , [INFO] померла [INFO] . За життя [PERSON] склала заповіт, який посвідчений державним нотаріусом п*ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Рибкіною О.М. 13.05.2014, зареєстрований в реєстрі за № 4-248. Згідно вказаному заповіту, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою [ADDRESS] , заповіла все своє майно, де б воно не знаходилося і взагалі все [PERSON] , [INFO] . 22.11.2022 року [PERSON] звернувся до П*ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою щодо подання заяви про прийняття спадщини. Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі за № 70701044 від 22.11.2022 року, на підставі заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , деравним нотаріусом ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцькою В. заведена спадкова справа №377/2022 Постановою державного нотаріуса П*ятої Харківської міської державної нотаріальної контори від 22.11.2022 року № 1077 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , яка була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку із тим, що вона не проживала з померлою на час відкриття спадщини, та пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Мотиви, з яких виходить суд та застосовані норми права. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, згідно з ч.3 ст.1223 ЦК України. Відповідно до положень ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 1220-1221, 1223 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, а з урахуванням пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів від 28 лютого 2022 року 3164 «Деякі питання в умовах воєнного стану», відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Отже законодавчо передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. З урахуванням веденого в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому, судом враховується той факт, що 11 серпня 2022 року в смт Кегичівка Харківської області приватним нотаріусом Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Удовиченко С.О., за реєстровано в реєстрі за № 422 було посвідчено заяву [PERSON] про прийняття всієї спадщини після смерті - [PERSON] . Таким чином, позивачем були здійснені всі дії для своєчасної подачі заяви для прийняття спадщини. Позивач пропусти встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Відповідно до постанови ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що пропущений строк є незначним, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємце поважними та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в один місяць. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved