Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-21 00:00:00

Представник [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва із вищезазначеною заявою, у якій просить встановити факт проживання зі спадкодавцем, [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , однією сім`єю понад п`ять років, з 2015 року по день смерті [PERSON] . Заявлені вимоги мотивує тим, що померла є двоюрідною сестрою заявника. З кінця 2015 р. [PERSON] постійно проживала разом із [PERSON] , яка за станом здоров`я потребувала догляду. Спадкодавець одружена не була, дітей не мала. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина - квартира [ADDRESS] . Разом з тим, заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за відсутності доказів наявності родинних відносин. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15.06.2023 року у даній справі відкрито провадження. Представник Київської міської ради надав пояснення щодо заяви [PERSON] де зазначив наступне. Всі надані заявником докази не доводять, що між нею та спадкодавцем виникли відносини, що [PERSON] та [PERSON] проживали однією сім`єю і в них виникли відносини, що в розумінні ст. 3 СК України мають ознаки сім`ї. Водночас у даній справі наявен спір про право, що унеможливлює її розгляд в порядку окремого провадження, а тому заява має бути залишена без розгляду. Представник [PERSON] в судовому засіданні підтримав заяву, просив задовольнити. Представники заінтересованих осіб в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Вислухавши доводи представника заявниці, покази свідків, дослідивши надані докази та надавши їм належну оцінку суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 29.08.2022 р. Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) зроблено відповідний актовий запис № 16440 (копія свідоцтва про смерть наявна в матеріалах справи). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, з заявою про прийняття спадщини у вересні 2022 р. звернулась [PERSON] до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бурмаки І.П. Як вбачається з наданих доказів, 06.08.2023 р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бурмаки І.П. надано письмове роз`яснення заявниці про її право звернутися до суду у зв`язку з тим, що встановити факт родинних відносин заявниці та померлої неможливо та відсутні докази постійного проживання заявниці та померлої. Як зазначила представник заявниці в судовому засіданні та підтвердили свідки ([PERSON] та [PERSON] ), заявниця є двоюрідною сестрою померлої, проте значна частина документів, які б підтверджували родинні відносини, не збереглися і не можуть бути відновлені, оскільки померла народилася і провела своє дитинство та юність в с. Козаровичі, більша частина якого у1960-х внаслідок створення Київського водосховища при спорудженні Київської ГЕС, була затоплена. Заявниця постійно проживала разом померлою з 2015 року, доглядала померлу зважаючи на стан її здоров`я, допомагала по господарству: купувала продукти, ліки, готувала їжу, викликала лікарів, слідкувала за своєчасним прийомом ліків померлою, носила їжу у лікарні під час госпіталізацій померлої. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , народилась [INFO] у с. Казаровичі, Димерського району Київської області. Так, як свідчить довідки Центрального державного історичного архіву України, м. Київ, Державного архіву Київської області (Київська обласна військова адміністрація), Державного архіву м. Києва документи, які підтверджують ту обставину, що заявник та [PERSON] є двоюрідними сестрами відсутні. Разом з тим, свідок [PERSON] пояснила, що була знайома з [PERSON] з 1969 р. Заявник [PERSON] та померла є двоюрідними сестрами. [PERSON] переїхала до Горголь в 2015 році, постійно з нею проживала за адресою: [ADDRESS] і доглядала за нею до самої смерті. Сестри вели спільне господарство та мали спільні кошти. [PERSON] , допитана в якості свідка також вказала, що заявник та [PERSON] є двоюрідними сестрами. [PERSON] з 2015 року постійно поживала разом із сестрою, у зв`язку станом здоров`я останньої, і були пов`язані спільним побутом. Під час розгляду справи не було отримано доказів на спростування обставин, викладених представником заявника та свідків. Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид не позовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про, зокрема, встановлення фактів, що мають юридичне значення, відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦПК України. Пленум Верховного Суду України в п. 1 своєї постанови № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснив, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з майбутнім вирішенням спору про право. З довідки приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бурмаки І.П. вбачається, що інших спадкоємців, які подали заяву про прийняття спадщину після смерті [PERSON] , немає, заповіту померла [PERSON] не залишила. Метою встановлення факту постійного проживання заявниці зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини є захист майнових інтересів щодо оформлення права на спадщину, тобто для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом. З огляду на викладене, суд не погоджується з доводами представника Київської міської ради про наявність спору о праві, а тому не вбачає підстав для застосування положень ч. 4 ст. 315 ЦПУ України, відповідно до яких суддя залишає заяву без розгляду, якщо під час розгляду заяви ви явить спір про право. За ч. 2 ст. 1220 ЦК України Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Спадкуванням, відповідно до ст. 1216 ЦК України, є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В свою чергу спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). При ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом, відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України. Спадкуванням, відповідно до ст. 1216 ЦК України, є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). В свою чергу спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, як це визначено положеннями ст. 1264 ЦК України. Пленум Верховного Суду України в пункті 23 постанови від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування», роз`яснено наступне, при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 Сімейного Кодексу про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо. У відповідності до абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 8 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Статтею 3 СК України визначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. З огляду на викладені обставини, оцінивши в сукупності докази по справі та покази свідків, суд дійшов висновку, що заява про встановлення проживання однією сім`єю [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , з [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , понад п`ять років, з 2015 року по день смерті [PERSON] , є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, що відповідає способам судового захисту, передбаченим частиною другою статті 16 ЦК України. Виходячи з вищевикладеного,

Outcome: approved