Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

[PERSON] в інтересах дочки (малолітньої дитини) - [PERSON] звернулася до Дарницького районного суду м. Києва із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] треті особи: Територіальний сервісний центр МВС № 7341, Територіальний сервісний центр МВС № 8044, Територіальний сервісний центр МВС № 8041, приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко Алла Володимирівна, про визнання довіреності та договорів купівлі-продажу транспортних засобів недійсними і застосування реституції. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є законним представником (матір`ю) [PERSON] . Остання, народилась під час перебування позивача у шлюбі із [PERSON] [INFO] . [PERSON] помер [INFO] . Після смерті [PERSON] . Позивач, як законний представник [PERSON] , звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Михайлової Н.О. із заявою про прийняття донькою спадщини після смерті її батька, у зв`язку із чим було заведено спадкову справу за №9/2020. Наприкінці 2020 року позивачу стало відомо, що частину спадкового майна було продано вже після смерті [PERSON] . 15.12.2020 року за договором купівлі-продажу, укладеного в ТСЦ 8041 - транспортний засіб TOYOTA C-HR, 1987 см. Куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER] 15.12.2020 р. - перереєстровано (продано) [PERSON] . 24.11.2020 р. за договором купівлі-продажу, укладеного у ТСЦ 7341 (довірена особа - [PERSON] , доручення продавця НМН №647508 від 21.11.2020 року) - транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] перереєстровано (продано) [PERSON] 17.12.2020 року [PERSON] продав, шляхом укладання договору купівлі-продажу у ТСЦ 8044 транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] [PERSON] , а 13.01.2021 року [PERSON] продав, шляхом укладання договору купівлі-продажу у ТСЦ 8044 транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] [PERSON] . Зазначає, що вказана довіреність від 21.11.2020 року була посвідчена приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. від імені [PERSON] вже після його смерті є порушенням вимог чинного законодавста України та є наслідком скасування вчинених на підставі такої довіреності правочинів, що змусило позивачку звернутися до суду із даним позовом. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 23.03.2021 року, матеріали вищевказаної справи передані на розгляд до Подільського районного суду м. Києва, за підсудністю. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 11.05.2021 року, у справі № 753/5407/21 було відкрито провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. В червні 2022 року до суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, відповідно до якого сторона відповідача просила в задоволенні позовних вимог відмовити частково, а саме в частині визнання застосування правочину на транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] , реституції та повернення сторони у первісний стан шляхом скасування державної реєстрації права власності на транспортний засіб, та внесення відповідних даних у Єдиний державний реєстр транспортних засобів, посилаючись на те, що відповідач [PERSON] законним шляхом набула права власності на транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] , а тому вона є добросовісним набувачем, що позбавляє позивача права вимагати повернення транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] . В червні 2022 року до суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, відповідно до якого сторона відповідача просила в задоволенні позовних вимог відмовити частково, а саме в частині визнання застосування правочину на транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] , реституції та повернення сторони у первісний стан шляхом скасування державної реєстрації права власності на транспортний засіб, та внесення відповідних даних у Єдиний державний реєстр транспортних засобів, посилаючись на те, що ним було законним шляхом набуто права власності на транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] , а тому він є добросовісним набувачем, а тому вимоги позивача є незаконними. 29.06.2021 року представником позивача було подано до суду відповідь на відзив, в якому він заперечував проти доводів відповідачів, посилаючись на те, що відповідачами не заперечувалось, що довіреність від 21.01.2020 року була посвідчена приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. від імені [PERSON] вже після його смерті, а витребування майна від добросовісного набувача залежить від обставин вибуття майна з володіння власника. 27.10.2021 року Позивачем було подано до суду заяву про збільшення та уточнення позовних вимог, у якій посилаючись на постанови Верховного суду (ВП ВС від 11.09.2018 року у справі №909/968/16, від 30.0.2019 у справі №28/29-б-43/212-2012), відповідно до яких визнання недійсним договору, за яким було прийнято рішення про державну реєстрацію прав, слід одночасно заявляти вимогу про скасування рішення про державну реєстрацію прав, просив: - визнати довіреність серії №НМН №647508 від 21.11.2020 року - недійсною; - визнати недійсним договір купівлі-продажу транспортного засобу TOYOTA C-HR, 1987 см. куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER], на підставі якого 15.12.2020 року у ТСЦ 8041 було здійснено перереєстрацію. - визнати недійсним договори купівлі-продажу транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], на підставі яких 24.11.2020 року у ТСЦ 7341, 17.12.2020 року у ТСЦ 8044 та 13.01.2021 року у ТСЦ 8044 було здійснено перереєстрацію, - застосувати до правочину за транспортним засобом BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] , реституцію та повернути сторони у первісний стан шляхом скасування державної реєстрації права власності на транспортні засоби, про що внести відповідні дані у Єдиний державний реєстр транспортних засобів. - застосувати до правочину за транспортним засобом TOYOTA C-HR, 1987 см. Куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER] реституцію та повернути сторони у первісний стан шляхом скасування державної реєстрації права власності на транспортні засоби, про що внести відповідні дані у Єдиний державний реєстр транспортних засобів. - зобов`язати осіб, уповноважених на здійснення державної реєстрації права власності на транспортні засоби, привести відомості щодо суб`єктів про власників транспортного засобу TOYOTA C-HR, 1987 см. куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER], що містяться в Єдиному державному реєстрі транспортних засобів у стан, який вони мали на 14.11.2020 р. - зобов`язати осіб, уповноважених на здійснення державної реєстрації права власності на транспортні засоби, привести відомості щодо суб`єктів про власників транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], що містяться в Єдиному державному реєстрі транспортних засобів у стан, який вони мали на 14.11.2020 р. В жовтня 2021 року за заявою представника позивача судом до участі в розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову з метою захисту прав та інтересів дитини - [PERSON] було залучено орган опіки і піклування Дніпровської районної в місті Києва Державно адміністрації.. 04.11.2021 року третьою особою Регіональним сервісним центром МВС у м. Києві було подано пояснення на позовну заяву, в яких просить відмовити у позові у повному обсязі аргументуючи тим, що позовні вимоги про скасування державної реєстрації права власності не є належним способом захисту порушеного права, тому задоволеню не підлягають. 28 липня 2022 року представником Позивача адвокатом Кравченко А.М. було подано клопотання про скасування заходів забезпечення позову шляхом скасування арешту накладеного ухвалою Дарницького районного суду м. Києва на транспортний засіб TOYOTA C-HR, 1987 см. куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER]. Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 29.09.2022 року у справі № 753/5407/21 клопотання представника Позивача адвоката Кравченка А.М. було задоволено, скасовано заходи забезпечення позову на транспортний засіб TOYOTA C-HR, 1987 см. куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER] , вжитих ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 03.03.2021 року у справі № 753/4098/21. Крім того, 28 липня 2022 року представником позивача було подано до суду заяву про зміну предмета позову, у якій було зазначено, що на день подачі позовної заяви та смерті [PERSON] транспортний засіб TOYOTA C-HR, 1987 см. куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER] не належав на праві власності [PERSON] , а тому не входив у спадкову масу та необхідності застосувати до автомобіля BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], який був перепроданий декілька разів, шляхом укладання декількох правочинів, правильного способу захисту, а саме витребування майна з незаконного володіння (віндикація), у зв`язку з чим Позивач вважає за необхідне змінити предмет позову та просить суд: визнати довіреність серії №НМН №647508 від 21.11.2020 року - недійсною; визнати недійсним договір купівлі-продажу транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], на підставі якого 24.11.2020 року у ТСЦ 7341 було здійснено перереєстрацію, витребувати у [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] на користь [PERSON] , [INFO] . Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 29.09.2022 року у справі № 753/5407/21 було прийняти до розгляду заяву представника позивача про зміну предмету позову у справі за позовом [PERSON] в інтересах дочки (малолітньої дитини) - [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] треті особи: Територіальний сервісний центр МВС № 7341, Територіальний сервісний центр МВС № 8044, Територіальний сервісний центр МВС № 8041, приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко Алла Володимирівна, про визнання довіреності та договорів купівлі-продажу транспортних засобів недійсними і застосування реституції Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 12.01.2023 року, у справі було закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з викладених в позові підстав. Представник Відповідача [PERSON] в судовому засіданні заперечила проти позову та просила відмовити у його задоволені. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на підстави, які викладені у відзиві на позов. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Третя особа приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. в судове засідання не з`явилась. Судом про розгляд справи повідомлялась належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. Представник третьої особи органу опіки та піклування Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Третя особа Територіальний сервісний центр МВС №7341 в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Третя особа Територіальний сервісний центр МВС №8044 в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Третя особа Територіальний сервісний центр МВС №8041 в судове засідання не з`явився. Судом про розгляд справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за наведеної явки сторін. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України). Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені (ст. 3 ЦПК України). Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України). Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Судом встановлено, що 08.10.2010 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Відповідно до свідоцтва про народження від 13 січня 2012 року серія [NUMBER] [INFO] народилась [PERSON] , її батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] . Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 31.10.2016 року у справі № 755/14415/16-ц, було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Приватним нотаріусом Киъвського міського нотаріального округу Михайловою Н.О. було заведено спадкову справу № 9/2020 щодо майна померлого [PERSON] , що підтверджується довідкою від 15.12.2020 року №2014/02-14 про склад спадкоємців. Відповідно до довідки довідки про склад спадкоємців від 15.12.2020 року №214/02-14, виданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайловою Н.О. згідно з матеріалами спадкової справи №9/2020, [PERSON] є спадкоємицею після смерті [INFO] її батька - [PERSON] , [INFO] Згідно відповіді Головного сервісного центру МВС України від 09.02.2021 року після 14.11.2020 року, а саме: - 24.11.2020 р. за договором купівлі-продажу, укладеного у ТСЦ 7341 [PERSON] на підставі довіреності НМН №647508 від 21.11.2020 року продав [PERSON] транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] . - 17.12.2020 року [PERSON] продав, шляхом укладання договору купівлі-продажу у ТСЦ 8044 транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] [PERSON] , - 13.01.2021 року [PERSON] продав, шляхом укладання договору купівлі-продажу у ТСЦ 8044 транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що договір купівлі-продажу від 24.11.2020 року, був укладений від імені продавця [PERSON] на підставі довіреності, яка фактично була посвідчена після його смерті, а тому транспортний засіб вибув із власності [PERSON] та його спадкоємців поза їх волею, та на даний час незаконно перебуває у власності відповідачів, в зв`язку з чим позивач в інтересах своєї малолітньої доньки, яка є спадкоємцем [PERSON] , вимушена звернутись до суду із даним позовом. Перевіряючи обгрунтованість та доведеність позовних вимог, а також заперечень на позов, суд приймає до уваги те, що відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, пятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Стаття 203 ЦК України передбачає загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом, правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Стаття 321 ЦК України передбачає, непорушність права власності, а саме ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. У відповідності до статті 387 ЦК України, власник майна має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Згідно із ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.21 та п.22 постанови №5 від 7 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», роз`яснив, що спір про повернення майна, що виникає з договірних відносин або відносин, пов`язаних із застосуванням наслідків недійсності правочину, підлягає вирішенню відповідно до законодавства, яке регулює ці відносини. Судом в ході розгляду справи достовірно встановлено, що довіреність, посвідчена приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Іщенко А.В. 21.11.2020 року та зареєстрована за реєстровим номером 51364248, на підставі якої [PERSON] було вчинено дії щодо відчуження від імені [PERSON] транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], - було фактично посвідчено після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , а відтак волевиявлення власника, як і його спадкоємців, на відчуження зазначеного майна під час укладення спірного договору було відсутнє, а тому спірний договір є недійсними, відповідно до положень ст. 203 ЦК України. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналіз встановлених судом обставин переконливо свідчить про те, що оспорюваний договір купівлі-продажу транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] від 24.11.2020 року був укладений поза волею їх власника, спадкоємицею якого є його малолітня дитина, в інтересах якої позивач звернулась до суду із даним позовом, довірена особа продавця діяла на підставі довіреності, яка в силу вимог закону є недійсною, оскільки, була оформлена після смерті довірителя, а тому договір купівлі-продажу транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] від 24.11.2020 суперечать вимогам закону, та наявні підстави для визнання їх недійсними. Щодо недійсності договору купівлі-продажу від 17.12.2020 року, укладеного у ТСЦ 8044 відповідно до якого [PERSON] продав транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] [PERSON] та договору купівлі-продажу від 13.01.2021 року, укладеного у ТСЦ 8044, відповідно до якого [PERSON] продав транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] [PERSON] слід зазначити наступне. Судом встановлено, що відповідно до відповіді Головного сервісного центру МВС від 09.02.2021 року №31/166аз про розгляд адвокатського запиту №01/1 від 01.02.2021 року, транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] з моменту вибуття від [PERSON] перепроданий два рази. Відповідно до ст. 387 ЦК України власник майна має право витребувати майно із чужого незаконного володіння. Згідно з ч. 3 п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема від добросовісного набувача - з підстав, передбачених частиною першою статті 388 ЦК України. Частиною 1 ст. 388 ЦК України встановлено, що якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Отже, якщо є підстави, передбачені статтею 388 ЦК України, які дають право витребувати майно у добросовісного набувача, захист прав особи, яка вважає себе власником майна, можливий шляхом задоволення віндикаційного позову. Таким чином, якщо майно передане власником за правочином, який є нікчемним або оспорюваним, то позов про визнання правочину недійсним та (або) про застосування наслідків недійсності правочину має пред`являтися тоді, коли майно залишається у набувача. Тобто якщо вчинений один правочин і повернути майно можна шляхом застосування реституції, то ефективним способом захисту буде визнання правочину недійсним. Якщо ж набувач, який набув майно за недійсним правочином, надалі відчужив таке майно іншій особі, потрібно звертатися з віндикаційним позовом. Отже, витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником (законним володільцем) і володільцем майна немає договірних відносин і майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору Дана позиція підтверджується Постановою ВСУ від 29 березня 2017 року у справі № 6-3104цс16 та постановою Верховного Суду від 22 жовтня 2020 року у справі № 752/11904/17. На підставі вищевикладеного вбачається, що власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Враховуючи, що автомобіль BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] був перепроданий декілька разів, шляхом укладання декількох правочинів, то правильним способом захисту буде саме заявлення вимоги про витребування майна з незаконного володіння (віндикація), а не реституція. Так, 28.07.2022 року представником позивача було подано до суду заяву про зміну предмета позову, у якій було зазначено, що на день подачі позовної заяви та смерті [PERSON] транспортний засіб TOYOTA C-HR, 1987 см. куб., 2017 р.в., № куз. [NUMBER] не належав на праві власності [PERSON] , а тому не входив у спадкову масу та необхідності застосувати до автомобіля BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], який був перепроданий декілька разів, шляхом укладання декількох правочинів, правильного способу захисту, а саме витребування майна з незаконного володіння (віндикація), у зв`язку з чим Позивач вважає за необхідне змінити предмет позову та просить суд: визнати довіреність серії №НМН №647508 від 21.11.2020 року - недійсною; визнати недійсним договір купівлі-продажу транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER], на підставі якого 24.11.2020 року у ТСЦ 7341 було здійснено перереєстрацію, витребувати у [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] на користь [PERSON] , [INFO] . Враховуючи вищевикладене суд вважає обґрунтовану заяву представника позива про зміну предмета позову та задовольняє її, у зв`язку з чим немає необхідності визнавати договори щодо перепродажу транспортного засобу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] недійсними, а необхідно витребувати майно - транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] з незаконного володіння (віндикація). Як зазначає Європейський суд з прав людини в своїй усталеній практиці, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Враховуючи викладене, а також з метою відновлення порушених прав позивача, яка діє в інтересах малолітньої доньки - спадкоємиці батька, який помер та після смерті якого було відчужено спадкове майно (транспортний засіб BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] ), яке поза волею вибуло із власності, та на даний час зареєстроване за відповідачем - [PERSON] , та заперечення на позовні вимоги щодо визнання спірних договорів недійсними та витребування майна не ґрунтуються на вимогах закону, та повністю спростовуються наявними у справі доказами, а відтак наявні підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання довіреності та договору купівлі-продажу недійсними, а також витребування майна з незаконного володіння, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Окремо необхідно звернути увагу на поданий преставником позивача Вирок від 19.09.2023 року за обвинуваченням [PERSON] у вчинені кримінальних правоворушен, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 258, ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 209 КК України. Відповідно до Вироку судом встановлено, що [PERSON] являвся активним учасником організованої групи, який діючи в складі організованої групи за домовленістю із іншими учасниками виконував функції, які були відведені йому ОСОБА-1, як виконавця та пособника організації групи, під час вчинення кримінальних правопорушень, а саме використовував підроблені паспорти на імя [PERSON] із власними вклеєними фотокартками, звертався до приватних нотаріусів з метою посвідчення довіреностей, нібито [PERSON] уповноважував [PERSON] розпоряджатися його майном. Також встановлено, що [PERSON] з метою заволодіння чужим майном, діючи умисно, на виконання заздалегідь розробленого ОСОБА-1 злочиного плану, діючи на виконання умислу організованої злочиної групи, до складу якої, окрім них входили ОСОБА-2 та ОСОБА-3, підробили офіційні документи, а саме довіреність від 21.11.2020, відповідно до змісту якої померлий на той час [PERSON] уповноважив [PERSON] розпорядитися автомобілем макри BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER]. Отже, вирок та встановлені ним обставини ще раз підтверджують недійсність довіреності від 21.11.2020 року та договору купівлі-продажу BMW 5351, 2979 см. куб. 2016 р.в № куз. [NUMBER] від 24.11.2020 року, наслідком чого є задоволення позовних вимог. В порядку ст. 141 ЦПК України, із відповідачів на користь позивача в рівних частинах слід стягнути судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Так, позивачем за подачу в березні 2021 року позову про визнання довіреності та договорів недійсними було сплачено судовий збір на суму 908,00 грн., за подачу в жовтні 2021 року заяви про збільшення позовних вимог, було доплачено судовий збір в сумі 2905,00 грн.. З огляду на задоволення позовних вимог, із [PERSON] та [PERSON] на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 908,00 грн., тобто по 302,60 грн. з кожного. Разом з тим, з огляду на те, що стороною позивача не було надано суду достатньо доказів на підтвердження факту надання правових послуг (акту прийому передачі виконаних робіт, їх вартість), та фактичної оплати позивачем наданих адвокатом послуг, у пред`явленій до стягнення сумі, а відтак у стягненні із відповідачів на користь позивача витрат на правову допомогу слід відмовити, в зв`язку із недоведеністю.

Outcome: approved