Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-02 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області звернулася [PERSON] з позовом до Березанської міської ради Київської області, [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно. Так, свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтовує тим, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , про що Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київські області вчинено актовий запис № 178. Бабуся [PERSON] мала двох дітей: [PERSON] , батька позивача, та [PERSON] , матір [PERSON] , які померли ще при житті бабусі. Бабуся [PERSON] на день смерті у шлюбі не перебувала. [INFO] помер батько позивача [PERSON] , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області вчинено актовий запис № 73. [INFO] в м. Березань Київської області померла мати [PERSON] [PERSON] . При житті [PERSON] не складала заповідальне розпорядження щодо належного їй на праві власності майна. Після смерті бабусі [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: квартиру за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 65,8 кв.м, що підтверджується довідкою № 0222022 від 10.02.2022, виданою Комунальним підприємством Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації». Після смерті [PERSON] спадкоємцями є позивач [PERSON] та син померлої [PERSON] [PERSON] . Із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] до Березанської міської державної нотаріальної контори звернулись [PERSON] та відповідач [PERSON] . Нотаріусом Березанської міської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. заведено спадкову справу після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Однак, нотаріус не має можливості видати свідоцтво про право на спадщину за законом на частку квартири, що знаходиться в [ADDRESS] , яка належала [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкову квартиру, про що нотаріусом видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Як стверджує позивач, вона вважає себе такою, що прийняла спадщину. Оскільки протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини після смерті [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини нотаріусу. Спадкова квартира за адресою: [ADDRESS] належала [PERSON] . Згідно з довідкою КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» № 0222022 від 10.02.2022 право власності на вказану вище квартиру зареєстровано 11.10.1999 в реєстрову книгу № 5 на сторінці 155 за реєстровим номером 1365 за [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Березанської міської ради народних депутатів згідно з розпорядженням від 15.09.1999 № 79/99. Правовстановлюючий документ на дану квартиру відсутній, а тому це перешкоджає видачі свідоцтва про право на спадщину. Відтак, позивач просить суд визнати за нею, [PERSON] , право власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, а саме: частку квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , що належала [PERSON] , яка померла [INFO] . З 10.08.2022 у провадженні Березанського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом [PERSON] до Березанської міської ради Київської області, [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно, яка на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями була передана на розгляд судді Березанського міського суду Київської області Голік Г.К. і перебувала у її провадженні. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 22.12.2022 задоволено клопотання позивача [PERSON] та виключено з числа третіх осіб [PERSON] , залучено його до участі у справі у якості співвідповідача. 23.01.2023 винесено ухвалу Березанського міського суду Київської області про задоволення клопотання позивача про витребування доказів. 16.03.2023 керівником апарату Березанського міського суду Київської області винесено розпорядження за № 14 щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 356/296/22 у зв`язку із звільненням у відставку судді [PERSON] . Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2023 головуючим суддею по вказаній вище цивільній справі визначено суддю Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В. 22.03.2023 суддею Дудар Т.В. винесено ухвалу, якою прийнято до свого провадження вказану вище цивільну справу, розгляд справи ухвалено розпочати спочатку за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 22.06.2023 залучено [PERSON] до участі у справі за позовом [PERSON] до Березанської міської ради Київської області, [PERSON] про визнання права власності на спадкове майно, у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 16.08.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено вказану вище цивільну справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, про що винесено відповідну ухвалу. Копію ухвали про прийняття справи до провадження, судові повістки про виклик до суду, копію позовної заяви з доданими до неї документами, копію ухвали про закриття підготовчого провадження та призначення цивільної справи до судового розгляду відповідачам надсилалися у порядку, встановленому законом. Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Відповідач Березанська міська рада Київської області не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, позов просила задовольнити, посилаючись на підстави та обставини, викладені у позовній заяві. 27.09.2022 до канцелярії суду надійшла заява за підписом в.о. Березанського міського голови Р. Хруля про розгляд справи № 356/296/22 без участі представника відповідача - Березанської міської ради Київської області (т. 1, а.с. 45). Відповідач [PERSON] повідомлявся про дату, час та місце судового засідання у порядку, встановленому ст. 128 ЦПК України. Матеріали справи містять сформоване в системі «Електронний суд» 06.10.2022 клопотання [PERSON] про відкладення розгляду справи, де він зазначив свою адресу: [ADDRESS] . Також вказав, що про наявність у провадженні Березанського міського суду справи № 356/296/22 йому стало відомо в ході перегляду порталу «Судової влади» ( т. 1, а.с. 47). Відтак, суд дійшов висновку, що [PERSON] відомо про наявність у провадженні суду цивільної справи за позовом [PERSON] . Судова повістка про виклик до суду надсилалась поштою рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання [PERSON] , вказану у позовній заяві та у поданому ним до суду клопотанні від 06.10.2022. Крім того, судова повістка про виклик до суду надсилалась відповідачу [PERSON] , на адресу його зареєстрованого місця проживання, вказану у заяві про прийняття спадщини від 16.04.2019, поданій ним до Березанської міської державної нотаріальної контори. Однак, конверти з повістками повернулися з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання (т. 1, а.с. 130; 133; 142; 145; 150; 154; 162; 173; 176; 184; 186; 199; 209; 215). В силу приписів п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення\~судової повістки\~є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Суд вважає за необхідне зазначити, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №800/547/17, постановах Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі №910/16249/19, від 19.05.2021 у справі №910/16033/20, від 20.07.2021 у справі №916/1178/20). Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням. Крім того, про хід розгляду справи відповідач також міг дізнатись з офіційного веб-порталу Судової влади України "Єдиний державний реєстр судових рішень": https://reyestr.court.gov.ua, який є відкритим для безоплатного цілодобового користування. [PERSON] має електронний кабінет в підсистемі ЄСІТС «Електронний суд», відтак, судові повістки про виклик до суду були надіслані в його електронний кабінет з використанням вказаного функціоналу (т. 1, а.с. 140; 153; 157;197; 208). Європейський Суд\~з прав\~людини у\~рішенні "Пономарьов\~проти України"\~від 03.04.2008\~року наголосив,\~що сторони\~в розумні\~інтервали часу\~мають вживати\~заходів,\~щоб дізнатись\~про стан відомого\~їм судового провадження. Третя особа,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору:\~ [PERSON] , належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення засідань, до суду не з`явилася, не надала суду жодних заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи (т. 1, а.с. 188; 203; т. 2, а.с 1). Згідно з\~ч.\~3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає. Заслухавши пояснення позивача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Частиною 1 ст.\~12\~ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст.\~76\~ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , актовий запис № 178 від 17.10.2018, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , повторно виданим 28 лютого 2019 року Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області ( т.1, а.с. 12). З копії спадкової справи № 54/2019 до майна померлої [INFO] [PERSON] , наданої на виконання ухвали суду від 23.01.2023 державним нотаріусом Березанської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. (т. 1, а.с. 92-105), вбачається, що спадкодавець [PERSON] мала двох дітей: сина [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] [INFO] копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 28.10.1968, виданого сіль бюро с. Монастирище, батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (т. 1, а.с. 104), [PERSON] 16.12.1989 уклала шлюб зі [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбів 16.12.1989 зроблено запис за № 103 та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 16.12.1989. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (т. 1, а.с. 104). Відповідно до копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 10.11.2004, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 10.11.2004 зроблено запис за № 60 (т. 1, а.с. 103). Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 29.08.1990, виданого Березанською міською радою Баришівського району, [PERSON] народився [INFO] , про що 29.08.1990 зроблено відповідний актовий запис за № 145, батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (т.1, а.с. 102). [INFO] померла [PERSON] , про що 11.07.2016 складено відповідний актовий запис за № 133 та Березанським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області 11.07.2016 видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (т.1, а.с. 101). Зазначене підтверджується і Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00038246699 від 25.01.2023 (т.1, а.с. 89-90). Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 25.05.1990, виданого Березанською міською радою Баришівського району, [PERSON] народилася [INFO] , про що 25.05.1990 зроблено відповідний актовий запис за № 89. Батько: [PERSON] , мати: [PERSON] (т. 1, а.с. 7). 21 серпня 2010 року [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб, про що 21.08.2010 зроблено відповідний актовий запис за № 85 та Відділом реєстрації актів цивільного стану Баришівського районного управління юстиції Київської області 21.08.2010 видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу: [PERSON] (т. 1, а.с. 8). [PERSON] помер [INFO] , про що 16 квітня 2008 зроблено відповідний актовий запис за № 73 та Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 16.04.2008 (т. 1, а.с. 10; 96). Таким чином, судом встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] є онуками померлої [INFO] [PERSON] , діти якої: [PERSON] та [PERSON] померли до відкриття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] . 09.04.2019 [PERSON] звернулася до Березанської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття на підставі ст. 1261. 1266 ЦК України спадщини за законом після смерті бабусі [PERSON] (т. 1, а.с. 93). 16.04.2019 із заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] до Березанської міської державної нотаріальної контори звернувся [PERSON] (т. 1, а.с. 97). Крім того, копія спадкової справи містить заяву [PERSON] про прийняття спадщини від 13.03.2019, посвідчену [PERSON] , в.о. старости Монастирищенського старостинського округу Ічнянської міської ради Чернігівської області, у якій [PERSON] вказала, що вона прийняла спадщину після смерті [INFO] її сестри [PERSON] (т. 1, а.с. 105). Матеріали справи містять копію технічного паспорта на квартиру, що знаходиться у власності [PERSON] , квартира [ADDRESS] , зареєстровано в Переяслав-Хмельницькому міжміському бюро технічної інвентаризації на праві власності на підставі свідоцтва про право власності і записана у реєстрову книгу за № 5 стр. 155 реєстр № 1365 від 11.10.1999 ( т. 1, а.с. 15). На запит адвоката Куценко Н.В. Комунальне підприємство Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» надало відповідь за № 0222022 від 10.02.2022, згідно з якою станом на 01.01.2013 право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано 11.10.1999 в реєстрову книгу № 5 на сторінці № 155 за реєстровим номером № 1365 за гр. [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Березанської міської ради народних депутатів, згідно з розпорядженням від 15.09.1999 за № 79/99 (т. 1, а.с. 13). За параметром запиту за місцезнаходженням нерухомого майна: [ADDRESS] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна інформація станом на 14.12.2021 відсутня, що вбачається з відповідної інформаційної довідки (т. 1, а.с. 14). Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07.10.2023 № 539/02-31, винесеної завідувачем Березанської міської держнотконтори Тищенко Н.В., [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири, що знаходиться в [ADDRESS] , яка належала [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на спадкову квартиру (т.1, а.с. 18). Стаття 15 ЦК України закріплює право особи на захист цивільних прав та інтересів. Так, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Як передбачено ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності\~набувається на\~підставах,\~що не\~заборонені законом,\~зокрема із\~правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну (ч. 5 ст. 1266 ЦК України). У постанові Верховного Суду у колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі № 643/1216/15-ц (провадження № 61-6924св18) зроблено висновок по застосуванню статті 1266\~ЦК України та вказано, що «спадкуванням за правом представлення - це такий порядок набуття права на спадкування за законом при якому спадкоємці п`ятої черги включаються до складу першої, другої чи третьої черги замість спадкоємця внаслідок того, що він помер до відкриття спадщини. По своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, і він не є окремою підставою або видом спадкування. У такому разі суб`єктами спадкування за правом представлення будуть певні спадкоємців за законом. Спадкування за правом представлення надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу». Згідно з ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Відповідно до п. 4.15-4.16 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення\~нотаріальних дій\~нотаріусами України,\~затвердженого Наказом\~Міністерства юстиції\~України №\~296/5\~від 22.02.2012\~у разі\~звернення спадкоємця\~з заявою\~про видачу\~свідоцтва про\~право на\~спадщину для\~завершення спадкування\~щодо спадщини,\~яка була\~відкрита на\~території Автономної\~Республіки Крим\~та м.\~Севастополь до\~початку тимчасової\~окупації та\~щодо якої\~спадкова справа\~була зареєстрована\~у Спадковому\~реєстрі,\~але не\~була закінчена,\~приватний нотаріус\~(державна\~нотаріальна контора),\~до якого\~(якої)\~звернувся спадкоємець,\~має перевірити\~факти,\~передбачені законом,\~та витребувати\~необхідні документи. За\~відсутності у\~спадкоємця необхідних\~для видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину документів\~нотаріус роз`яснює\~йому процедуру\~вирішення зазначеного\~питання в\~судовому порядку. Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач вказала, що нотаріус відмовив їй у вчиненні нотаріальної дії з підстав відсутності у неї правовстановлюючого документу на спірну квартиру. У статті 8\~Конституції України закріплено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а норми Конституції України є нормами прямої дії. Відповідно до статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду. Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя. Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя та ефективного вирішення порушених прав особи як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Отже, на підставі досліджених і відображених у рішенні доказів, суд встановив, що померла [INFO] [PERSON] була власницею квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . ЇЇ діти: [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , померли раніше за свою матір - [PERSON] . За правом представлення спадкоємцями [PERSON] є її онуки - [PERSON] та [PERSON] , які подали заяви про прийняття спадщини 09.04.2019 та 16.04.2019, відповідно. Окрім цього, 13.03.2019 заяву про прийняття спадщини подала і [PERSON] (зареєстровано нотаріусом 24.04.2019). Суд дійшов висновку, що спадкові права [PERSON] підлягають судовому захисту, оскільки, враховуючи фактичні обставини цієї справи, позивач позбавлена права захистити відповідні права у позасудовому порядку, відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Позивач при пред`явленні позову до суду сплатила судовий збір в сумі 1904,00 грн (т. 1, а.с. 1). Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідачів позивач не заявила, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. В силу приписів п. 3 ч. 1 ст. 270, ч. 2 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати . Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення. На підставі викладеного,

Outcome: approved