Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-03 00:00:00

Позивач 11.07.2023 звернулася до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до Одеської регіональної торгово-промислової палати про скасування наказу Одеської регіональної торгово-промислової палати від 08.06.2023 №47/ЛП про оголошення догани [PERSON] . Позовні вимоги мотивовані тим, що позивачка працює на посаді начальника управління товарних експертиз Одеської регіональної торгово-промислової палати. З 29.05.2023 по 02.06.2023 [PERSON] перебувала на лікарняному, 05.06.2023 Президент Одеської регіональної торгово-промислової палати Шувалов С.Є. своїм розпорядженням №1 зобов`язав позивачку надати письмові пояснення про ведення табелю обліку використання робочого часу головного фахівця управління товарних експертиз [PERSON] за травень 2023 року (щоденно). Розпорядженням встановлено строк його виконання 06.06.2023. Таке розпорядження вручено позивачу 05.06.2023 приблизно о 13:30 13:45 год, в той час як робочий день до 14:00 год. Наказом від 08.06.2023 [PERSON] оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме ненадання письмових пояснень. Такий наказ позивачка вважає незаконним та просить його скасувати. До кола трудових обов`язків позивача не входить ані оформлення табелю обліку використання робочого часу управління товарних експертиз, ані надання пояснень стосовно оформлення такого табелю. Також в порушення ст. 149 КЗпП України відповідач не вимагав від позивача письмових пояснень щодо ненадання нею пояснень. В діях позивача відсутня вина, оскільки 06.06.2023 протягом всього робочого дня [PERSON] виконувала обов`язки, передбачені посадовою інструкцією, а саме спілкувалася з представником ТОВ «АЛІСАН», яке 06.06.2023 звернулося зі скаргою на експерта УТЕ Тетяну Козлову та брала участь у вирішенні конфлікту. 07.06.2023 у приміщенні ОРТПП було припинено постачання електроенергії і всіх робітників палати відпустили додому до закінчення робочого часу. 08.06.2023 під час підготовки [PERSON] доповідної записки на виконання резолюції накладеної 07.06.2023 віце-президент ОРТПП [PERSON] на скаргу ТОВ «АЛІСАН», до її кабінету зайшли [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] і запитали чи підготувала позивачка пояснення. Позивач сказала, що не мала вільного часу і це не входить в її трудові обов`язки, [PERSON] відповіла, що їм все ясно і вони вийшли з кабінету [PERSON] . Після цього позивачу було вручено наказ про оголошення догани. Ухвалою суду від 12.07.2023 провадження у справі було відкрите, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання на 08.08.2023. У судовому засіданні 08.08.2023 було задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про витребування доказів, також задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] про оголошення перерви з метою підготовки відзиву, продовжено відповідачу термін для підготовки відзиву до 15.08.2023 та встановлено представнику позивача 5-денний термін для надання відповіді на відзив, оголошено перерву до 04.10.2023. До суду 14.08.2023 надійшов відзив від представника Одеської регіональної торгово-промислової палати Логовського В.В., згідно якого просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування відзиву зазначено, що 06.06.2023 [PERSON] надала пояснювальну записку в якій, зокрема, зазначила, що «за усним погодженням з начальником УТЕ [PERSON] я працюю за робочим графіком з 09:00 до 14:00. Коли було необхідно, працювала поза межами робочого графіку (до 17:00/18:00). Періодично відпускалася…». В.О. заступника начальника управління товарних експертиз Т.Петровою 06.06.2023 надано доповідну записку, в якій остання, серед іншого, вказала, що «…05.06.2023 я не своєчасно подала в управління кадрової роботи, документообігу і контролю табель обліку використання робочого часу співробітників УТЕ за травень, тому що очікувала вихід свого начальника УТЕ [PERSON] , яка була на лікарняному, щоб вона цей табель перевірила і підписала». Ні 06-го, ні 7-го червня [PERSON] не було надано письмові пояснення. Розпорядженням Президента Одеської регіональної торгово-промислової палати від 01.12.2017 №6 начальників усіх структурних підрозділів ОРТПП від 01.12.2017 було зобов`язано самостійно оформлювати Табель обліку використання робочого часу. Табель обліку робочого часу підписувався в тому числі і за травень 2023 року [PERSON] та [PERSON] . Тому, доводи про те, що [PERSON] немає відношення до оформлення табелів не заслуговують на увагу. Будучи проінформованою про неодноразове порушення [PERSON] режиму робочого часу, [PERSON] в межах своїх повноважень не вжила реальних заходів щодо припинення вказаного порушення та не повідомила про це свого безпосереднього керівника. Ненадання письмових пояснень також є невиконанням розпорядження керівника ОРТПП. Згідно пояснювальної записки [PERSON] від 06.06.2023, остання працювала за графіком «09.00-14.00» замість «08.00-14.00» саме за усним погодженням з [PERSON] . Зазначене дозволяє стверджувати, що ухиляючись від надання пояснень стосовно ведення Табелю обліку використання робочого часу щодо [PERSON] , [PERSON] намагалася приховати власні порушення, оскільки ніхто не надав їх повноваження на власний розсуд змінювати режим роботи експертів ОРТПП. Невиконання уповноваженою особою обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими доказами, а факт порушення [PERSON] трудової дисципліни є повністю доведеним. Вина позивача доведена, оскільки, розпорядження треба було виконати не у вільний час, а до 06.06.2023, [PERSON] та [PERSON] надали свої пояснення своєчасно. Доказів того, що розпорядження отримано позивачкою наприкінці робочого дня відсутні. Врегулювання конфліктів так само як і виконання резолюції Віце-президента на які позивач посилається не входить до трудових функцій позивача. Крім того, скарга ТОВ «Алісан» зареєстрована 07.06.2023, а не 06.06.2023 як вказує позивач, та що підтверджує наявність електроенергії. Більше того, письмові пояснення щодо табелювання [PERSON] цілком могли бути виконане [PERSON] у рукописному вигляді. Тому, [PERSON] мала відповідні можливості для своєчасного та належного виконання розпорядження Президента, однак свідомо його проігнорувала. До суду 05.09.2023 надійшла відповідь на відзив від представника [PERSON] [PERSON] , згідно якої зазначено, що станом на дату прийняття розпорядження №6 від 01.12.2017 [PERSON] працювала на посаді Першого віце-президента ОРТПП, а тому, це розпорядження на неї не розповсюджувалося і вона не мала його виконувати. Більше того, [PERSON] є живою людиною і будь-якому випадку не могла протягом 5-ти років пам`ятати про зміст розпорядження, яке на час його прийняття не мало ніякого відношення до позивача. За цей час, розпорядження могло бути змінено чи скасовано. Інші доводи представника відповідача, на переконання представника позивача, не мають ніякого правового значенням для вирішення справи по суті. До суду 12.09.2023 надійшли заперечення представника відповідача, згідно яких наголошує, що не виконання законного розпорядження Президента вже є порушенням трудової дисципліни. З розпорядженням №6 позивачка була ознайомлена і немає значення на якій посаді вона тоді була. У судовому засіданні 04.10.2023 було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] про відкладення розгляду справи. Судом прийнято до провадження відзив, відповідь на відзив та заперечення. [PERSON] та її представник [PERSON] підтримали позовні вимоги та просила задовольнити. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, оцінивши наявні докази, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, з огляду на наступне. Судом встановлено, що Наказом №37/О від 05.10.2022 [PERSON] надано 06.10.2022 попередню посаду, з якої було зроблено її переведення на виборну посад Віце-президента ОТРПП на підставі наказу по ОРТПП №О-5 від 23.01.2009, а саме посаду начальника управління товарних експертиз з посадовим окладом 14\~000 грн (а.с.83-84). У період з 29.05.2023 по 02.06.2023 [PERSON] перебувала на лікарняному (а.с.24). З 31.07.2023 по 25.08.2023 [PERSON] перебувала у щорічній відпустці, про що свідчить повідомлення про початок відпустки від 17.07.2023 та наказ №97/ОТ від 25.07.2023 (а.с.104, 105). Відтак, розпорядженням №1 Президента Одеської регіональної торгово-промислової палати Сергія Шувалова від 05.06.2023 зобов`язано [PERSON] , начальника управління товарних експертиз, надати письмові пояснення про ведення табелю обліку використання робочого часу головного фахівця товарних експертиз [PERSON] за травень 2023 р. (щоденно). Строк виконання 06.06.2023. [PERSON] була ознайомлена з розпорядженням, про що свідчить її підпис, однак час ознайомлення з таким розпорядженням відсутній (а.с.10). Згідно посадової інструкції начальника УТЕ Одеської регіональної торгово-промислової палати, затвердженої 06.10.2022, таких функціональних обов`язків як ведення табелю обліку використання робочого часу для начальника УТЕ не передбачено. Згідно п.5.1 посадової інструкції, начальник несе відповідальність за невиконання покладених на нього функціональних обов`язків передбачених посадовою інструкцією, а також за недотримання та порушення Правил внутрішнього трудового розпорядку відповідно до чинного законодавства України (а.с.15-18). В свою чергу, пунктом 14 Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників Одеської регіональної торгово-промислової палати, закріплено, що працівник зобов`язаний працювати чесно і добросовісно, дотримуватися дисципліни праці, своєчасно і точно виконувати розпорядження адміністрації, підвищувати продуктивність праці, покращувати якість виконуваної роботи, дотримуватися вимог по охороні праці, берегти власність Палати (а.с.12 на звороті). 08 червня 2023 року начальник управління кадрової роботи, документообігу та контрою [PERSON] , в.о. начальника Юридичного відділу Наталія Яременко та член профспілкового комітету, начальник відділу підтримки експорту Вікторія Хачкурузова склали акт №1 про те, що станом на 08.06.2023 о 12:10 год. не надано [PERSON] письмового пояснення на виконання розпорядження №1 від 05.06.2023 стосовно оформлення табелю обліку використання робочого часу (а.с.23). 08 червня 2023 року [PERSON] написала доповідну записку президенту ОРТПП [PERSON] , яка була зареєстрована о 13:48 год., згідно якої довела до відома, що табель обліку використання робочого часу веде в.о. заступника начальника УТЕ Тетяна Петрова. Також пояснила, що протягом останніх місяців, [PERSON] головний фахівець УТЕ, приходила на роботу із запізненням, або телефонувала і говорила, що сьогодні не буде на роботі, бо начальник відділу кадрів [PERSON] їй пояснила, що якщо на руках немає наряду, тоді можна на роботу не приходити чи приходити, коли зможе. На численні мої (позивача) та [PERSON] зауваження та прохання дати пояснення, реакція з боку [PERSON] була відсутня. На прохання [PERSON] [PERSON] повідомила про ситуацію в УТЕ, [PERSON] і начальника Управління кадрової роботи [PERSON] (а.с.22). 08 червня 2023 року Наказом Президента Одеської регіональної торгово-промислової палати №47/ЛП Сергія Шувалова, оголошено догану [PERSON] , начальнику управління товарних експертиз, за порушення трудової дисципліни (не надання начальником УТЕ [PERSON] письмового пояснення стосовно оформлення табелю обліку використання робочого часу УТЕ за травень 2023р.), підстава: розпорядження №1 від 05.06.2023, Акт про не надання письмового пояснення стосовно оформлення табелю обліку використання робочого часу УТЕ за травень 2023 від 08.06.2023 №1 (а.с.9). Табель обліку за квітень 2023 року дійсно підписаний начальником УТЕ [PERSON] , однак відповідальна особі зазначена в.о. заступника нач. УТЕ [PERSON] (а.с.88-89). Втім, догану оголошено [PERSON] саме за ненадання затребуваного письмового пояснення стосовно оформлення табелю обліку використання робочого часу. Також, дійсно, розпорядженням №6 від 01.12.2017 зобов`язано начальників структурного підрозділу здавати до відділу кадрів «Табель». З даним розпорядженням [PERSON] була ознайомлена про що свідчить її підпис (а.с.93). Доводи позивача про те, що [PERSON] ознайомлена з таким розпорядженням працюючи на іншій посаді не заслуговують на увагу, як безпідставні. Таким чином, [PERSON] дійсно не було виконано у встановлений строк розпорядження Президента ОРУТПП №1, чим було порушено п.14 Правил внутрішнього трудового розпорядку. Доводи позивача, що таке розпорядження є незаконним не підтверджується матеріалами справи. Не беруться судом до уваги доводи відповідача про те, що [PERSON] мала повідомити про порушення трудової дисципліни її підлеглою, адже догану оголошено позивачу не з цих підстав. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Як вбачається з матеріалів справи на виконання розпорядження Президента Одеської регіональної торгово-промислової палати позивачу надавалося 1 робочий день, адже як стверджує позивач з розпорядженням вона була ознайомлена наприкінці робочого часу, а відповідач на спростування таких доводів суду доказів не представив. Наказом Одеської регіональної торгово-промислової палати №64/О від 30.12.2022 встановлено з 02.01.2023 для всіх працівників, крім прибиральниць службових приміщень та охоронців службових приміщень, початок роботи 8.00 та закінчення роботи 14.00, з часом для прийому їжі протягом робочого часу (перерва) (а.с.19). 06.06.2023 [PERSON] склала наряд №УТЕ-000257 та рахунок на оплату (а.с.25), наряд №УТЕ-000258 та рахунок на оплату (а.с.28). Як дійсно зазначає представник відповідача, скарга ТОВ «Алісан» зареєстрована канцелярією Одеської регіональної торгово-промислової палати 07.06.2023 та резолюція на ній поставлена 07.06.2023 (а.с.20), в той час як згідно доповідної записки [PERSON] від 08.06.2023, 06.06.2023 ТОВ «АЛІСАН» звернувся до УТЕ зі скаргою на головного фахівця [PERSON] , тоді як 07.06.2023 о 08:30 год. замовник приніс та зареєстрував у канцелярії письмову скаргу (а.с.21). На підтвердження доводів позивача та спростування доводів відповідача, з листа АТ «ДТЕК Одеські електромережі» від 03.10.2023 вбачається, що дійсно 07.06.2023 в приміщенні відповідача за адресою: [ADDRESS] , була відсутня електрична енергія з 09 год 07 хв до 16 год 51 хв (а.с.131). Доповідна записка [PERSON] (а.с.85) та пояснювальна записка [PERSON] (а.с.86) надані до відзиву не приймаються судом до уваги, адже не стосуються предмету спору. [PERSON] було зобов`язано надати письмові пояснення про ведення табелю обліку використання робочого часу головного фахівця [PERSON] за травень 2023 року щоденно. Суд, зважаючи на об`єм запитуваної інформації вважає такий час недостатнім для належного виконання розпоряджень. Відповідач у відзиві не доводить можливість виконання розпорядження в такі короткі терміни та будь-яких доказів на підтвердження таких обставин не надає. Крім того, у табелю за квітень 2023 року, копія якого була надана відповідачем, вбачається, що відповідальна особа - [PERSON] , тому для складення відповіді позивачу необхідно було отримати інформацію від відповідальної особи за складення табелю, проаналізувати її та надати відповідь, що потребує більшого часу, ніж той, що їй був наданий. У діях [PERSON] відсутня винна бездіяльність у вчиненні дисциплінарного проступку, адже позивачем доказана об`єктивна неможливість виконання розпорядження у такий короткий строк, з огляду на її зайнятість виконання інших трудових функцій. Також суд бере до уваги, що все ж таки, в день накладення на позивачку дисциплінарного стягнення, нею були подані письмові пояснення. Відповідно до статті 149 цього ж Кодексу до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Як вірно стверджує представник відповідача, у постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 зроблено висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, в тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений наданими суду доказами. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 711/8227/16-ц (провадження № 61-33637св18) зазначено, що з урахуванням встановлених обставин та правової позиції Верховного Суду України в постанові від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 апеляційним судом зроблено обґрунтований висновок, що невиконання роботодавцем обов`язку отримати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення. В даному випадку, має місце не лише не затребування роботодавцем письмових пояснень щодо не надання письмових пояснень щодо табелю обліку робочого часу, але і відсутність вини в діях [PERSON] . Згідно із ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За змістом ч.1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Частиною два цієї статті передбачено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. За змістом ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ч. 1 ст. 233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. За таких обставин та правових підстав, зважаючи що доведення правомірності своїх рішення лягає на роботодавця, зважаючи на не дотримання вимог притягнення до дисциплінарної відповідальності та не дослідження роботодавцем фактичних обставин справи, зважаючи на відсутність вини позивача у вчиненні дисциплінарного проступку, з огляду на фізичну неможливість виконання розпорядження у визначений строк, суд дійшов висновку, що позов є таким, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved