Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-01 00:00:00

28 липня 2023 року керівник Ізюмської окружної прокуратури Харківської області Дементьєв М., в інтересах держави в особі\~Барвінківської міської\~територіальної громади\~Харківської області,\~Державної екологічної\~інспекції у\~Харківській області звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] та про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вироком Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23 березня 2023 року [PERSON] визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та призначено покарання у вигляді одного року позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України від призначеного покарання звільненена з випробуванням з іспитовим строком на 1 (один) рік. Суд визнав відповідачку винною у незаконній порубці дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяла істотну шкоду державі в розмірі 69813 грн. 04 коп. На даний час шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, відповідачкою добровільно не відшкодована, а тому позивач просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду заподіяну незаконною порубкою лісу в розмірі 69813 грн. 04 коп. Ухвалою суду від 01 серпня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін, у якій роз`яснено відповідачам право подати заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та відзив на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. В судове засідання представник Барвінківської міської ради Харківської області не з`явився, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. В судове засідання представник Державної екологічної інспекції у Харківській області не з`явився, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Акціонерне товариство «Українська залізниця», до суду неодноразово не з`явився. Судові повістки, відповідно до вимог п. 2 ч.7 ст.128 ЦПК України, надсилалася у встановленому законом порядку, заяв про відкладення справи чи розгляду справи без їхньої участі не надходило. Прокурор Барвінківського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області Ніколенко О.В. надала заяву про розгляд справи за її відсутності просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилався, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала повністю. Враховуючи що розгляд справи відбувся за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч.4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до п.2 ч.1 ст.2 Закону України «Про прокуратуру», на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Як вбачається із тексту позовної заяви, на виконання вимог ч.4 ст. 56 ЦПК України прокурор, який звернувся до суду в інтересах держави, обґрунтував, у чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, послався на визначені законом підстави для звернення до суду прокурора. Відповідно до ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як передбачено ч.1 ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ч. 3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Відповідно до вимог ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків на Чорнобильської катастрофи катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави. Відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», частина грошових стягнень за порушення норм і правил охорони навколишнього природного середовища та шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища спрямовується до спеціально створених фондів охорони навколишнього природного середовища у відповідних місцевих бюджетах за місцем заподіяння екологічної шкоди. Як передбачено ст.ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до вироку Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23 березня 2023 року було визнано [PERSON] винуватою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, і призначено покарання за цією статтею 1 (один) рок позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України [PERSON] від відбування призначеного покарання звільнено з випробуванням з іспитовим строком на 1 (один) рік. Згідно вироку суду 25\~вересня 2022\~року близько\~16:00\~ [PERSON] \~реалізуючи свій\~злочинний умисел,\~разом зі\~своїм знайомим\~ [PERSON] ,\~прийшли до\~захисного лісового\~насадження лінійного\~типу,\~що належить\~до структурного\~підрозділу «Бахмутська\~дистанція захисних\~лісонасаджень» регіональної\~філії «Донецька\~залізниця» АТ\~«Українська залізниця»,\~яке розташоване\~в межах\~с.\~Нікополь Барвінківської\~МТГ Ізюмського\~району Харківської\~області,\~а саме\~на перегоні\~«Гусарівка-Барвінкове»\~999\~км пікет\~7-10\~ліва сторона\~виділ 237,\~та згідно\~даних Google-maps\~має координати\~48.889199,37.124540. 25.09.2022 у період часу з 16:00 до 18:00 заздалегідь заготовленим та прилаштованим майном, необхідним для здійснення зрубу стовбурів дерев та їх розпилу - однією бензопилою невстановленої марки з паливно-мастильними матеріалами, що належить [PERSON] , ввівши в оману свого знайомого [PERSON] , запевнивши останнього в законності своїх дій, вказала на дерева, які останній має спиляти, тобто використовуючи фізичну силу [PERSON] , здійснила незаконну порубку сироростучих (живих) дерев породи «дуб» в кількості 6 штук, та 1 дерева породи «ясен», а саме відділивши стовбури дерев від коріння: 1 шт. діаметром стовбура 28 см.; 1 шт. діаметром стовбура 36 см; 1 шт. діаметром стовбура 39 см.; 2 шт. діаметром стовбура 40 см.; 1 шт. діаметром стовбура 42 см; 1 шт. діаметром стовбура 44 см, які росли в захисному лісовому насадженні лінійного типу на перегоні «Гусарівка-Барвінкове» 999 км. пікет 7-10 ліва сторона виділ 237, координати 48.889199,37.124540. У подальшому [PERSON] , який не був обізнаний про незаконність дій [PERSON] , діючи за її вказівкою, за допомогою бензопили подрібнив на частини та разом із [PERSON] , частково переніс попиляні фрагменти в двір за місцем проживання останньої за адресою: [ADDRESS] . Внаслідок незаконної порубки дерев [PERSON] спричинила збитки структурному підрозділу «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця», в сумі 69813,04 грн., що є істотною шкодою. Як передбачено ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідачем надано заяву про визнання позову повністю. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи, що відповідачем не відшкодовано шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки лісу, встановлену вироком Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 23 березня 2023 року, позов визнано повністю відповідачем, а тому суд дійшов до висновку, що вимоги керівника Ізюмської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Барвінківської міської територіальної громади Харківської області, Державної екологічної інспекції у Харківській області є обґрунтованим та законним, в зв`язку з чим позов слід задовольнити повністю. За правилами ст. 141 ЦПК України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача судові витрати на користь держави.

Outcome: approved