Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-28 00:00:00

Від імені позивача [PERSON] представник - адвокат Бараненко Д.В., який діє на підставі ордера про надання правничої допомоги, звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги мотивовані там, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] . Після її смерті залишилося спадкове майно, до складу якого входить: земельна ділянка площею 6,16 га кадастровий номер 4822783200:13:000:0049 та земельна ділянка площею 0,67 га кадастровий номер 4822783200:13:000:0264 в межах території Маринівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області. У звязку з тим, що померла не є рідною бабусею позивача, а була другою дружиною його рідного діда, тому позивач не є спадкоємцем за законом. 27 лютого 2022 року від тітки позивач дізнався про наявність заповіту, згідно якого [PERSON] 23.08.2019 р. склала заповіт, про те, що належні їй земельні ділянки вона заповідає [PERSON] . Позивач не знав про наявність заповіту від 23.08.2019 р., який станом на момент подання цього позову у встановленому порядку недійсним не визнавався та не скасовувався, а тому є чинним, та відповідно про наявність якого йому стало відомо лише після спливу шестимісячного стооку для подання заяви про прийняття спадщини. 16.01.2023 р. з метою отримання спадщини за заповітом, позивач [PERSON] звернувся з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса. Однак нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. У звязку з тим, що 24.02.2022 року розпочата війна рф проти України, було запроваджено воєнний стан, внаслідок чого також досить тривалий час не працювали нотаріальні контори та державні органи влади. Все це унеможливило своєчасне подання позивачем заяви про прийняття спадщини. Позивач бажає прийняти спадщину, проте пропустива строк для її прийняття у зв`язку з тим, що про наявність заповіту довідався після сплину строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Вказану причину він просить визнати поважною та визначити йому додатковий строк у 1 місяць для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Нікітченко М.О.., надали письмову заяву, в якій просила справу розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, та просили їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав письмову заяву, в якій просив справу розглядати у відсутність представника відповідача, не заперечував проти проти задоволення позову. Третя особа приватний нотаріус Миколаївського міського нотаріального округу Миколаївської області Боненко Т.Л. в підготовче судове засідання не з`явилася, повідомлялась про розгляд справи. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу звукозаписувальним технічним засобом не здійснювалося через неявку учасників. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду. У судовому засіданні встановлено, що згідно з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] встановлено, що [INFO] у с. Маринівка Вознесенського району Миколаївської області померла [PERSON] . У відповідності до ч.1 ст.1270 ЦК України строк для прийняття спадщини після її смерті розпочався 31 жовтня 2021 р. та закінчився 30 травня 2022 р. Згідно копії заповіту від 29 серпня 2019 р. [PERSON] заповіла [PERSON] , земельні ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею - 6,16 гектарів, кадастровий номер 4822783200:13:000:0049 та площею 0,67 га, кадастровий номер 4822783200:13:000:0246 в межах території Маринівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області. Заповіт посвідчений секретарем виконавчого комітету Маринівської сільської ради Вознесенського району Миколаївської області Леоновою В.С. за реєстровим № 37. Відповідно до довідки виданої старостою Маринівського старостинського округу Вознесенського району Миколаївської області №49 від 05.04.2023 року, з якої встановлено, що [PERSON] , постійно проживала та була зареєстрована за адресою [ADDRESS] з 1979 року та знята з реєстраційного обліку у зв`язку зі смертю [INFO] . За даною адресою на день смерті із спадкодавцем ніхто не був зареєстрований та не проживав. Відповідно до копії акта про одруження №22 встановлено, що 20 грудня 2002 року [PERSON] одружився на [PERSON] , прізвище після одруження [PERSON] . З дослідженої копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , батьками зазначено батько [PERSON] , мати [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] встановлено, що [INFO] народився [PERSON] , батьками зазначено батько [PERSON] , мати [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , встановлено, що 27 квітня 1985 року зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , прізвище після за реєстрування шлюбу [PERSON] . Згідно інформації наданої завідувачем Доманівської державної нотаріальної контори Миколаївської області від 12.04.2023 року, що згідно по письмовим носіям спадкова справа після смерті [PERSON] , померлої [INFO] не заводилась. Також, згідно роз`яснення приватного нотаріуса Боненко Т.Л., встановлено, що відповідно до інформації зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №71168943 від 16.01.2023 р. спадкова справа після смерті померлої [INFO] . [PERSON] не заведена, жоден із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини чи її відмову не звертався. Проте, у звязку з тим, що [PERSON] до органів нотаріату протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] не звертався та не проживав разом із спадкодавцем на день його смерті, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , через пропуск ним шестимесячного строку для прийняття спадщини. Згідно з ч.1\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом\~статей 15 ЦК України\~особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2\~статті 16 ЦК України. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З огляду на предмет та підстави позову суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6\~ЦК України. За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Відповідно до\~\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у\~статті 1219 ЦК України. Частиною першою\~статті 1270 ЦК України\~передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у\~статті 1219 ЦК України. Частиною першою\~статті 1270 ЦК України\~передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~\~ст. 1272 ЦК України\~\~наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень, даних у п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщини в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з системного аналізу вищенаведених положень законодавства, наданих суду доказів, які не викликають сумнівів у їх допустимості та достовірності, суд дійшов до наступних висновків. Встановлено, що позивач з об`єктивних причин не мав можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] через те, що лише 27.02.2022 р. дізнався про заповіт, а з 24.02.2022 у зв`язку з загарбницькою неспровокованою війною, розпочатою рф проти України, було запроваджено воєнний стан, внаслідок чого також досить тривалий час не працювали нотаріальні контори та державні органи влади, що суд визнає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому суд враховує правовий висновок Верховного Суду у постанові від 21 вересня 2020 року у справі №130/2517/18, в якому ВС зазначає, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17, від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17. З вказаними висновками погодився Верховний Суд у постановах від 12 вересня 2018 року у справі №484/3221/17 (провадження №61-22510св18), від 10 січня 2019 року у справі №263/1221/17 (провадження №61-18261св18), від 25 березня 2020 року у справі №642/2539/18-ц (провадження №61-5609св19). Враховуючи обставини справи, наявність заповіту на користь позивача як спадкоємця майна [PERSON] , наведені позивачем причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які суд визнає поважними, а також враховуючи, що відповідач у справі\~Доманівська селищна рада заперечень проти позову [PERSON] не заперечувала, суд відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України дійшов до висновку про наявність правових підстав для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов, суд також виходить з того, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не порушує права, свободи чи охоронювані законом інтереси інших осіб. Також, суд враховує правовий висновок Верховного Суду у постанові від 21 вересня 2020 року у справі №130/2517/18, в якому ВС зазначає, що виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Позивачеві належить визначити додатковий строк для прийняття спадщини один місяць, з дня набрання рішенням чинності.

Outcome: approved