Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-26 00:00:00

І. Короткий виклад обставин справи: Представник громадянина [PERSON] адвокат Струс Н.Я. звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті брата позивача - [PERSON] , котрий помер [INFO] , залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок [ADDRESS] . Зазначає, що за життя [PERSON] заповіту не складав, своїм майном не розпорядився. Стверджує, що позивач має намір прийняти спадщину після смерті брата, однак строк для прийняття спадщини був ним пропущений з поважних причин з огляду на наступне. Гр. [PERSON] вів аморальний спосіб життя, неодноразово був засуджений, перебував у місцях позбавлення волі, час від часу пропадав на довгі терміни, його відсутність була непомітною і не викликала занепокоєння у позивача. Востаннє позивач бачив брата у 2017 році, зустрівши такого у м.Львові біля церкви Ольги та Єлизавети, де останній просив милостиню, там і 11 вересня 2020 року його знайдено мертвим, а Залізничним відділенням поліції видано акт пред`явлення трупа для впізнання за фотознімками, згідно якого було впізнано [PERSON] . Після звернення з даним актом впізнання в органи РАЦС позивачу було відмовлено у реєстрації смерті, оскільки в акті пред`явлення трупа до впізнання не зазначено інформації щодо номеру та дати складання актового запису на невідому особу при здійсненні його захоронення, а також орієнтовну дату його смерті. З огляду на вищенаведене, позивач повторно письмово звернувся до відділення поліції з метою здійснення належної юридичної реєстрації смерті брата [PERSON] , [INFO] . При отриманні відповіді із райвідділу, 26.10.2022 року позивач повторно звернувся до Городоцького відділу ДРАЦС (за його місцем проживання та реєстрації) про видачу свідоцтва про смерть, де йому було відмовлено у зв`язку з відсутністю актового запису. 20.02.2023 року позивач звернувся до Залізничного районного суду м.Львова (за місцем смерті брата) про встановлення акту смерті [PERSON] , однак справу було перенаправлено за підсудністю в Городоцький районний суд Львівської області, де 11.05.2023 року винесено рішення по справі №462/1173/23, яким встановлено факт смерті [PERSON] [INFO] . Після набрання рішенням законної сили, позивач звернувся до державного нотаріуса Мостиської державної нотаріальної контори, де 28.07.2023 року йому було відмовлено у прийнятті спадщини у зв`язку з пропущеним строком на її прийняття. Таким чином, вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений позивачем з поважних причин, а спадкоємці, які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, відсутні. Просить суд врахувати той факт, що на даний час позивач не може оформити право на спадщину, а тому звернувся до суду з даним позовом. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити [PERSON] додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] , котрий помер [INFO] . ІІ. Позиція учасників справи: В підготовче засідання позивач та його представник не з`явилися, однак представник позивача надіслав на адресу суду заяву, в якій вказав, що позовні вимоги свого довірителя підтримує в повному обсязі, просить суд їх задоволити та здійснювати розгляд справи за відсутності сторони позивача. Представник відповідача Судововишнянської міської ради Яворівського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. ІІІ. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді від 09.08.2023 року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. При цьому суд розглядає справу у загальному порядку, оскільки підстави для заочного розгляду справи відсутні. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. За змістом частини четвертої статті 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Так, частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем - це одностороннє вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Право відповідача на визнання позову повністю або частково є виявом принципів диспозитивності і змагальності. Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тобто в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні у відповідності до вимог статей 200, 206 ЦПК України. ІV.\~Обставини справи,\~встановлені судом: Суд, дослідивши усі надані йому докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості і достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому дослідженні усіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення спору,

Outcome: approved