Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-01 00:00:00

В провадженні Гайворонського районного суду знаходиться цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування та зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування. [PERSON] звернувся до Гайворонського районного суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування. Просить суд, визнати за [PERSON] право власності на дві одиниці зброї - мисливську гладкоствольну рушницю марки ТОЗ-34, мисливську гладкоствольну рушницю Target 1587 clasic в порядку спадкування за законом. До початку розгляду справи по суті, відповідач по первісному позову [PERSON] подала зустрічну позовну заяву до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. про визнання права власності на зброю в порядку спадкування в якому просить суд ухвалити рішення, яким визнати за [PERSON] право власності на мисливську гладкоствольну рушницю марки ТОЗ-34 та мисливську гладкоствольну рушницю Target 1587 clasic в порядку спадкування за законом. Позивач та представник позивача по первісному позову в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали, просили суд відмовити в задоволенні зустрічного позову та задовольнити первісний. В судовому засіданні відповідач по первісному позову [PERSON] підтримала зустрічний позов, просила в первісному позові відмовити, а зустрічну позовну заяву задовольнити. Відповідач по первісному позову [PERSON] , в судовому засіданні просила суд відмовити в задоволенні зустрічного позову та визнала первісний. Відповідач по первісному позову [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заперечення на зустрічну позовну заяву. Третя особа: приватний нотаріус Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховська Т.С. у судове засідання не з`явилася, надіслала до суду заяву в якій просила суд провести судове засідання без її участі. Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд вважає, що позови не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За частиною першою статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні. Згідно зі статтею 46 ЦПК України здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи. Суд сприяє створенню належних умов для здійснення малолітньою або неповнолітньою особою її прав, визначених законом та передбачених міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. (частина 3 статті 45 ЦПК України). Відповідно до частини другої статті 48 ЦПК України позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава. Статтею 175 ЦПК України встановлено, що, викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. У постанові Верховного Суду від 26 січня 2022 року у справі № 917/2041/20 зазначено, що у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30 липня 2020 року у справі № 670/23/18, від 18 листопада 2020 року у справі № 318/1345/17, від 14 квітня 2021 року у справі № 552/3469/18. У частині четвертій статті 263 ЦПК України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 15 вересня 2021 року у справі № 344/17464/15-ц вказано, що «відповідно до частин першої-четвертої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року в справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що «пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження». Отже, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Згідно із частиною другою статті 416 ЦПК України та частиною першою статті 417 ЦПК України висновок Великої Палати Верховного Суду про те, як саме повинна застосовуватися норма матеріального права, є обов`язковим для застосування судами. Виходячи з наведеного, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанови Верховного Суду від 26 січня 2022 року в справі № 457/726/17, від 16 вересня 2022 року в справі № 642/2316/20). З урахуванням вказаного визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 13). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина до складу якої входять дві мисливські рушниці ТОЗ-34 та Target 1587 clasic. Спадкова справа заведена приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховською Т.С. (а.с. 11-12). Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є: малолітній син - [PERSON] , [INFO] (а.с. 39), донька - [PERSON] , його батьки: [PERSON] та [PERSON] та дружина [PERSON] , що підтверджується копією повідомлення про коло спадкоємців №177/01-16 від 16.06.2023 р. приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Веліховської Т.С. (а.с. 40) та підтверджено в ході судового розгляду. Таким чином, заявлені позивачами по первісному та зустрічному позову вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків, зокрема і малолітнього [PERSON] , [INFO] , а отже такі вимоги не можуть бути розглянуті судом і вирішені у спорі позивачів без залучення всіх відповідачів, оскільки лише за наявності належних відповідачів у справі суд у змозі вирішувати питання про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. Звертаючись до суду із первісним та зустрічним позовами, позивачі по первісному та зустрічному позову всупереч статей 51, 175 ЦПК України не зазначили усіх відповідачів, прав та інтересів яких може стосуватись ухвалене судове рішення, також, в ході розгляду справи, своєчасно не заявили клопотання про залучення належного співвідповідача [PERSON] , що призвело до вирішення спору з неналежним складом учасників, що є підставою для відмови в задоволенні первісного та зустрічного позову, аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 травня 2023 року у справі № 457/748/20. Позивачі по первісному та зустрічному позову не позбавлені права на пред`явлення відповідного позову з визначенням належного складу учасників (сторін, третіх осіб) для захисту своїх прав та інтересів, у порядку визначеному законом. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на сторони пропорційно розміру задоволенню позовних вимог.

Outcome: dismissed