Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-21 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» 29.03.2023 року звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку цивільного судочинства з позовом до [PERSON] про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Так, Акціонерне товариство «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» звернулось до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування не облікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ. Свої вимоги мотивували тим, що відповідач є споживачем природного газу та власником будинку за адресою: [ADDRESS] . 14.02.2020 року працівниками позивача при здійсненні перевірки раніше відключених об`єктів від газопостачання, за адресою відповідача було виявлено несанкціоноване відновлення газопостачання. Попереднє відключення підтверджується актом пожежі від 18.09.2019 року, при цьому із зафіксованими показниками лічильника газу на позначці 5652 м3. П. 1 Гл. 2 РХІ Кодексу ГРМ визначено порушення споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу. До них належить, в тому числі несанкціоноване відновлення газоспоживання. На підставі чого, представниками Оператора ГРМ, відповідно до Порядку оформлення акту про порушення, що міститься в Главі 5 Р ХІ Кодексу ГРМ, у присутності секретаря ради Сиринник О.Г., складено Акт про порушення № 1090 від 14.02.2020 року за ознаками виявленого порушення, що передбачено п. 1.2 Гл. 2 РХІ Кодексу ГРМ, при цьому на лічильнику газу зафіксовано показними на позначці 5849,05 м3, що вказує на несанкціонований відбір природного газу з ГРМ. Наказом № 01Но-59-0421 від 27.04.2021 року створено комісію з розгляду актів про порушення вимог кодексу ГРМ. Відповідачу неодноразово було направлено запрошення на комісію з розгляду акту про порушення вимог Кодексу ГРМ, проте відповідач або не отримував відповідні листи-запрошення, або не з`являвся на засідання комісії на зазначену дату (запрошення попередження від 17.03.2020 року з доказами повернення листа без отримання, запрошення попередження від 14.08.2020 року з доказами отримання, запрошення попередження від 12.11.2020 року з доказами отримання, запрошення попередження від 12.01.2021 року з доказами отримання, запрошення попередження від 02.06.2021 року з доказами отримання. 18.06.2021 року було проведено засідання Комісії з розгляду акту про порушення № 1090 від 14.02.2020 року у присутності правомочного складу комісії. На засіданні комісії прийнято рішення про його повне задоволення та складання акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, що зафіксовано в протоколі засідання комісії з розгляду актів про порушення № 7969 від 18.06.2021 року. 18.06.2021 року Комісія з розгляду актів про порушення розрахувала вартість об`єму спожитого природного газу виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населенням до Кодексу ГРМ з урахуванням встановлених газових приладів: газова плита 1 шт., газовий котел 1 шт., газова колонка 1 шт., площа будинку 88,0 м2 з моменту попереднього відключення газу до дати виявлення порушення, тобто з 18.09.2019 року по 14.02.2020 року в розмірі 29\~547,53 грн. На підставі зазначеного, відповідачу було направлено разом із супровідним листом № 247 від 18.06.2021 року з описом вкладення окрім іншого, акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 18.06.2021 року на суму 29547,53 грн. На теперішній час зазначена заборгованість відповідачем не погашена. Позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь вартість необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ в розмірі 29547,53 грн. та витрати по сплаті судового збору у сумі 2684,00 грн. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.03.2023 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 24.05.2023 року відповідачем через канцелярію суду зареєстровано заява про застосування строків позовної давності, клопотання про витребування доказів. Просив суд відмовити позивачу та його представникам в задоволені позову повністю, відповідно до заяви про застосування строків позовної давності. 08.08.2023 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано заперечення на заяву відповідача про застосування строків позовної давності. 22.09.2023 року представник позивача через канцелярію суду зареєструвала заяву, в якій просила суд здійснювати розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. 22.09.2023 року відповідач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі\~неявки всіх\~учасників справи\~у судове\~засідання,\~яким завершується\~розгляд справи,\~або розгляду\~справи без\~повідомлення (виклику)\~учасників справи,\~суд підписує\~рішення без\~його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України). У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем регулюються, зокрема Законом України «Про ринок природного газу», відповідно до якого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 30.09.2015 року № 2494, що зареєстрована в Мінюсті України 06.11.2015 року за № 1379/27824, затверджено Кодекс газорозподільних систем, який набрав чинності з 27.11.2015 року, Правилами безпеки систем газопостачання, затвердженими наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року № 285, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 08.06.2015 за № 674/27119. Кодекс ГРМ визначає взаємовідносини Оператора ГРМ із суб`єктами ринку природного газу. Зокрема, регулює умови забезпечення комерційного, у тому числі приладового обліку природного газу в газорозподільній системі та визначення його об`ємів і обсягів передачі до/з газорозподільної системи, у тому числі в розрізі суб`єктів ринку природного газу. 14.02.2020 року працівниками позивача при здійсненні перевірки раніше відключених об`єктів від газопостачання, за адресою відповідача було виявлено несанкціоноване відновлення газопостачання. Попереднє відключення підтверджується актом пожежі від 18.09.2019 року, при цьому із зафіксованими показниками лічильника газу на позначці 5652 м3. Несанкціоноване відновлення газоспоживання виявлений після складання акта про припинення розподілу природного газу (газопостачання) та/або пломбування запірних пристроїв чи встановлення інвентарної заглушки факт несанкціонованого втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об`єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об`єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліком (п. 1 Глава 1 Розділу І Кодексу ГРМ). П. 1 Гл. 2 РХІ Кодексу ГРМ визначено порушення Споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу. До них належить, в тому числі несанкціоноване відновлення газоспоживання. На підставі чого, представниками Оператора ГРМ, відповідно до Порядку оформлення акту про порушення, що міститься в Главі 5 Р ХІ Кодексу ГРМ, у присутності секретаря ради Сиринник О.Г., складено Акт про порушення № 1090 від 14.02.2020 року за ознаками виявленого порушення, що передбачено п. 1.2 Гл. 2 РХІ Кодексу ГРМ, при цьому на лічильнику газу зафіксовано показними на позначці 5849,05 м3, що вказує на несанкціонований відбір природного газу з ГРМ. Відповідно до вимог Р ХІ Кодексу ГРМ, Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. Наказом № 01Но-59-0421 від 27.04.2021 року створено комісію з розгляду актів про порушення вимог кодексу ГРМ. Відповідно до п. 10 Глави 5 Р ХІ Кодексу ГРМ, Споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. Відповідачу неодноразово було направлено запрошення на комісію з розгляду акту про порушення вимог Кодексу ГРМ, проте Відповідач або не отримував відповідні листи-запрошення, або не з`являвся на засідання комісії на зазначену дату (запрошення попередження від 17.03.2020 року з доказами повернення листа без отримання, запрошення попередження від 14.08.2020 року з доказами отримання, запрошення попередження від 12.11.2020 року з доказами отримання, запрошення попередження від 12.01.2021 року з доказами отримання, запрошення попередження від 02.06.2021 року з доказами отримання. 18.06.2021 року було проведено засідання Комісії з розгляду акту про порушення № 1090 від 14.02.2020 року у присутності правомочного складу комісії. На засіданні комісії прийнято рішення про його повне задоволення та складання акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, що зафіксовано в протоколі засідання комісії з розгляду актів про порушення № 7969 від 18.06.2021 року. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Відповідно до\~п.\~2\~глави 3\~розділу ХІ\~Кодексу ГРМ,\~у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. 18.06.2021 року Комісія з розгляду актів про порушення розрахувала вартість об`єму спожитого природного газу виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населенням до Кодексу ГРМ з урахуванням встановлених газових приладів: газова плита 1 шт., газовий котел 1 шт., газова колонка 1 шт., площа будинку 88,0 м2 з моменту попереднього відключення газу до дати виявлення порушення, тобто з 18.09.2019 року по 14.02.2020 року в розмірі 29\~547,53 грн. На підставі зазначеного, відповідачу було направлено разом із супровідним листом № 247 від 18.06.2021 року з описом вкладення окрім іншого, акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 18.06.2021 року на суму 29547,53 грн. На теперішній час зазначена заборгованість відповідачем не погашена. Статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом, в т.ч. і за несанкціонований відбір природного газу. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Суд вважає за необхідне зазначити, що не приймає до уваги заяву відповідача про застосування строку позовної давності, виходячи з наступного. Відповідно до статті 256\~ЦК України позовна давність - це строк, в межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Відповідно до статті 253\~ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Загальна позовна давність встановлена тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до ч. 5 ст. 261 ЦК України, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Тлумачення частини першої та п`ятої\~статті 261 ЦК\~України свідчить, що потрібно розрізняти початок перебігу позовної давності залежно від виду позовних вимог. Вимога про визнання правочину недійсним відрізняється від вимоги про виконання зобов`язання не лише по суті, а й моментом виникнення права на захист. Для вимоги про визнання правочину недійсним перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась, або могла довідатись про вчинення цього правочину. Натомість для вимоги про виконання зобов`язання початок перебігу позовної давності обумовлюється виникненням у кредитора права на вимогу від боржника виконання зобов`язання.\~ Зазначена правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.03.2018 року у справі № 464/5089/15. Враховуючи зазначене, початок перебігу позовної давності в наявних правовідносинах пов`язаний з моментом задоволення комісією з розгляду актів про порушення акта про порушення № 1090 від 14.02.2020 року та розрахунку вартості об`єму спожитого природного газу, що оформлено протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу № 7969 від 18.06.2021 року та Актом-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 18.06.2021 року, які містяться в матеріалах справи. Отже, сплив строків позовної давності починається з 18.06.2021 року. Позовна заява у даній справі була подана позивачем 29.03.2023 року. Тобто в межах загального строку позовної даності. Суд також вважає, що клопотання відповідача про витребування доказів не підлягають задоволенню так як, заявлені відповідачем докази не стосуються предмету даного спору. Усі інші пояснення сторін, їх докази і аргументи не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення. Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним «сумнівом». Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. У відповідності до ст.\~141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Outcome: approved