Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-01 00:00:00

1. Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. До Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити йому додатковий строк у 3 (три) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в с.Лебедин, Звенигородського району Черкаської області. Аргументи учасників справи. Свій позов обґрунтовує наступним. Баба позивача, [PERSON] померла [INFO] . Після смерті баби залишилося спадкове майно, а саме: земельна ділянка з кадастровим номером 7125783600:04:001:0264, площею 2,05 га, яка розташована на території Лебединської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та посвідчена державним актом І-ЧР №028449 виданого на ім`я [PERSON] . У липні 2023 року мати позивача, [PERSON] вручила йому знайдений у будинку баби заповіт, який був складений 23.11. 2017 року. Відповідно до цього заповіту [PERSON] розпорядилася на випадок своєї смерті передати все своє майно позивачу. Вказаний заповіт на день смерті [PERSON] не був змінений чи відмінений. Позивач не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини оскільки не знав про наявність заповіту складеного спадкодавцем на його ім`я. Приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Курінний А.В. відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку, яка залишилась після смерті [PERSON] про що видав постанову від 04.08.2023. Постанова мотивована пропуском строку звернення до нотаріальної контори. У зв`язку з цим позивач змушений звернутися до суду. Інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 04.09.2023 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. У судове засідання позивач не з`явився, подав заяву у якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі, судові витрати зі сплати судового збору просив залишити на своєму рахунку. Представник відповідача до суду не з`явився, подав письмову заяву в якій просив справу розглядати без представника відповідача за наявними в матеріалах справи доказами, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе ухвалити рішення у цій справі за результатами підготовчого засідання. 2. Мотивувальна частина: Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] померла [INFO] , в м. Шпола, Звенигородського району Черкаської області, про що 12.01.2022 року складено відповідний актовий запис №665. (а.с.7). Відповідно до копії свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого 28.08.1973 року Шполянським районним ЗАГС Черкаської області, [INFO] народився [PERSON] , про що 14.12.1955 року зроблений актовий запис №120. Батьками записані: [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Відповідно до копії свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого 02.03.1987 року відділом ЗАГС Знам`янського міськвиконкому Кіровоградської області, [INFO] народився [PERSON] , про що 02.03.1987 року зроблений актовий запис №81. Батьками записані: [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). Відповідно до копії довідки від 21.07.2023 №572 виданої виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області, [PERSON] , [INFO] , до дня смерті [INFO] постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] , у будинку який належить [PERSON] на праві приватної власності. На час відкриття спадщини разом із спадкоємцем ніхто не проживав та не був зареєстрований. (а.с. 9). [PERSON] на підставі державного акта на право приватної власності на землю серія І-ЧР № 028449 належала земельна ділянка площею 2,05 га, яка розташована на території Лебединської сільської ради, передана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 313. (а.с. 10). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 344554346 від 29.08.2023 року, земельна ділянка площею 2,05 га, кадастровий номер 7125783600:04:001:0264, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, адреса: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , номер відомостей про речове право : 10029782, дата державної реєстрації 14.06.2015 року, на земельну ділянку зареєстроване інше речове право право оренди № запису 1002980, дата реєстрації 14.06.2015 року, документи, подані для державної реєстрації договір оренди землі, серія номер: б/н, вданий 14.06.2015 року, видавник ТОВ «СІЛЬГОСПТЕХНІКА». (а.с. 11). Відповідно до копії заповіту від 23.11.2017 року посвідченого Рудас Н.А. секретарем Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області, зареєстровано в реєстрі за №148, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалося, все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла: [PERSON] , 1987 року народження. (а.с.12). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Згідно ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , тобто часом відкриття спадщини є саме це число. Із довідки виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади від 21.07.2023 № 572 вбачається, що на час відкриття спадщини [PERSON] була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Відповідно місцем відкриття спадщини є с.Лебедин, Звенигородського району Черкаської області. У Постанові приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Курінного Анатолія Васильовича від 04.08.2023 №84/02-14 «Про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом » зазначено, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався. На час відкриття спадщини із спадкодавцем ніхто не був зареєстрований та не проживав. За таких обставин Шполянська міська рада об`єднаної територіальної громади є належним відповідачем у справі. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу Курінним Анатолієм Васильовичем 04.08.2023 №84/02-14 «Про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом » було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину заявнику [PERSON] на спадкове майно [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку з тим, що встановлений законодавством України шестимісячний строк пропущений. (а.с.13). Несвоєчасне звернення із заявою до нотаріуса позивач обґрунтовує тим, що йому не було відомо про існування заповіту на його ім`я від спадкодавця [PERSON] . Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Відлік строку для звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини розпочався 22.12.2022 року та закінчився 22.06.2022 року. Відповідно усталеної\~правової позиції\~Верховного Суду\~необізнаність спадкоємця\~про наявність\~заповіту є\~поважною причиною\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини (\~постанови у\~справах №\~565/1145/17\~від 26.06.2019\~року,\~№591/1271/18\~від15.04.2021\~року,\~№ 489/1583/17\~від 29.01.2020\~року,\~№591/1271/18\~від 15.04.2021\~року,\~№405/7058/19\~від 26.07.2021\~року, 703/4978/19 від 22.12.2021 року. Відповідно до\~ч.5,6\~ст.13\~Закону України\~«Про судоустрій\~і статус\~суддів» висновки\~щодо застосування\~норм права,\~викладені у\~постановах Верховного\~Суду,\~є обов`язковими\~для всіх\~суб`єктів владних\~повноважень,\~які застосовують\~у своїй\~діяльності нормативно-правовий\~акт,\~що містить\~відповідну норму\~права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 937/2310/21 від 22.11.2022 року виснував про те, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Відповідно до змісту заповіту, складеного 23.11.2017 року та посвідченого секретарем Лебединської сільської ради Шполянського району Черкаської області, зареєстровано в реєстрі за №148, [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла [PERSON] 1987 року народження, все своє майно, де б воно не знаходилося із чого б воно не складалося.(а.с.12). На момент смерті, [PERSON] , на праві приватної власності, належала земельна ділянка площею 2,05 га, кадастровий номер 7125783600:04:001:0264, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, адреса: Черкаська область, Шполянский район, с/рада Лебединська. (а.с. 10-11). Позивач дізнався про існування заповіту на своє ім`я у липні 2023 року від своєї матері, тобто після закінчення шести місячного строку звернення до нотаріуса. Суд враховує, що позивач не проживав спільно зі спадкодавцем, не мав спільного побуту, не знав про заповіт на своє ім`я і дізнався про нього вже після спливу передбаченого законом строку для прийняття спадщини, відповідно пропустив строк для звернення до нотаріуса із заявою через поважні причини. Також, суд враховує факт визнання відповідачем позовних вимог. Відтак, суд уважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини строком на три місяці з дня набрання рішенням законної сили, тобто позов слід задовольнити. Відповідно до ч.1, ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач просить судові витрати зі сплати судового збору залишити на його рахунку. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд залишає судові витрати за позивачем.

Outcome: approved