Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-03 00:00:00

[PERSON] , [PERSON] звернулись з позовом до АТ «Сенс Банк», який є правонаступником АТ «Альфа Банк», треті особи: [PERSON] , [PERSON] , державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. про скасування рішення державного реєстратора, поновлення запису у державному реєстрі речових прав, вказуючи, що державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. здійснив державну реєстрацію переходу домоволодіння, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер нерухомого майна: 1900738421104, розташований в [ADDRESS] за ПАТ «Укрсоцбанк», код ЄДРПОУ: 00039019 на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 №305/84-Ж, серія та номер 1497, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 48384376 від 26.08.2019 11:48:08 та реєстрацію речового права, права власності на земельну ділянку, реєстраційний номер нерухомого майна: 1905331221104, площею 0.2999 га в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки: 2110400000:01:016:0224 за ПАТ «Укрсоцбанк», код ЄДРПОУ: 00039019 на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 №305/84-Ж, серія та номер 1497, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 48484697 від 03.09.2019 08:00:33. Підставою для реєстрації права власності на предмет іпотеки за банком було повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання від 20.06.2019 №2023. Зазначене повідомлення не отримувалося позивачами. Крім цього, дане повідомлення містить недостовірні дані про адресу місця проживання отримувачів та інформацію щодо розміру заборгованості. Також іпотекодержатель у порушення вимог ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» не надав висновку про вартість предмета іпотеки що є істотною обставиною при позасудовому задоволенні вимог іпотекодержателя. Оскільки, ціна предмета іпотеки на час вчинення реєстраційної дії (звернення стягнення на предмет іпотеки) визначена не була, це свідчить про недотримання положень частини третьої статті 37 Закону № 898-ІУ. Відповідач зробив звіт про оцінку лише 13 вересня 2019 року. Оскільки інформація про вартість нерухомого майна відсутня, тому ПАТ «Укрсоцбанк» протиправно заволодів їх власністю. Можливість реалізації іпотекодержателем права на звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності на предмет іпотеки пов`язана з дотриманням порядку, визначеного статтею 35 Закону України «Про іпотеку», у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин. У разі порушення встановленого вказаною нормою порядку звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття права власності не допускається. Недотримання вимог частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» щодо належного надсилання іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, вимоги про усунення порушення основного зобов`язання унеможливлює застосовування позасудового способу задоволення вимог іпотекодержателя. При цьому, метою повідомлення іпотекодержателем іпотекодавця та інших осіб є доведення до їх відома наміру іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання. Тому іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання лише за умови належного надсилання вимоги, коли іпотекодавець фактично отримав таку вимогу або мав її отримати, але не отримав внаслідок власної недбалості чи ухилення від такого отримання. З матеріалів справи вбачається, що поштові листи надсилалися у серпні 2019 року на адресою позивача [PERSON] у [ADDRESS] . Позивач по вказаній адресі не проживав та не зазначав її у листуванні з банком. Окрім того, не вбачається чи вказані листи були цінними і чи міститься опис до цінного листа за формою ф-107 з метою встановлення, що вказаними листами надсилались саме повідомлення від 20.06.2019, а не інша кореспонденція. Зі справи вбачається, що у вказаний час сторони перебували у судовому спорі у справі 303/2514/18. Так, на вимогу апеляційного суду в ході розгляду справи 303/6378/19 вдалось встановити відсутність описів до цінного листа через що неможливо встановити чи надсилалися саме досудові вимоги-повідомлення чи інша поштова кореспонденція. Рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 21 березня 2019 року у справі № 303/2518/18 позовні вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» задоволено частково. Звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме на житловий будинок за планом земельної ділянки літ. З, загальною площею 63430 кв.м., крім того балкон 2,10 кв.м., та підвал 11,40 кв.м., житловою площею 224,30 кв.м., з приналежними надвірними спорудами та прибудовами, а саме: гараж - літ. О, споруди - літ. 1-4, а також земельна ділянка, площею 0,3 га, на якій знаходиться житловий будинок, кадастровий номер: 2110400000:01:016:0224, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , в рахунок погашення заборгованості за договором про надання невідновлювальної кредитної лінії № 305/84-Ж від 19.05.2006, в сумі 54047 (п`ятдесят чотири тисячі сорок сім) євро 91 цент на користь ПАТ «Укрсоцбанк» шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною, встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій. Вирішено питання про судові витрати де стягнуто з кожного відповідача на користь позивача по 6407.99 грн. судових витрат. Постановою Закарпатського апеляційного суду від 11 березня 2020 року вищезазначене рішення суду першої інстанції скасовано у задоволенні позову - відмовлено у повному обсязі. Таким чином, вимога про заборгованість по кредитному договору в сумі 133 242.12 євро спростовується постановою апеляційного суду від 11.03.2020. Аналіз ст.ст.17,33,37 ЗУ «Про іпотеку» дає підстави зробити висновок про те, що згода іпотекодавця на передачу належного йому нерухомого майна у власність іншої особи (іпотеко держателя) не є беззастережною, а залежить від ряду умов, а саме: чинності іпотеки, невиконання або неналежного виконання основного зобов`язання, визначення в установленому порядку вартості майна, наявності чинного рішення про реєстрацію права власності іпотеко держателя на це майно. Просили скасувати рішення державного реєстратора Велятинської сільської ради Горщар М.В. про реєстрацію речового права, права власності на нерухоме майно домоволодіння, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер нерухомого майна: 1900738421104, розташований в [ADDRESS] за ПАТ «Укрсоцбанк», код ЄДРПОУ: 00039019 на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 № 305/84-Ж, серія та номер: 1497, номер запису про право власності: 32953235, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень(з відкриттям розділу), індексний номер: 48384376 від 26.08.2019 11:48:08 та реєстрацію речового права, права власності на земельну ділянку реєстраційний номер нерухомого майна: 1905331221104, площею 0.2999 га в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки: 2110400000:01:016:0224 за ПАТ «Укрсоцбанк», код ЄДРПОУ: 00039019 на підставі на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 № 305/84-Ж, серія та номер: 1497, номер запису про право власності: 33044637, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 48484697 від 03.09.2019 08:00:33, поновити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності на об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер нерухомого майна: 1900738421104, розташований з [ADDRESS] та земельну ділянку реєстраційний номер нерухомого майна: 1905331221104, площею 0.2999 га в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки: 2110400000:01:016:0224 за [PERSON] , РНКОПП: [NUMBER] та [PERSON] , РНКПП: [NUMBER] у частці та на підставі, які належали позивачам до переходу права власності до відповідачем. Одночасно із поданням позовної заяви позивачами подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборонити відчуження у будь-який спосіб домоволодіння, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер нерухомого майна 1900738421104, розташований в [ADDRESS] та земельну ділянку, реєстраційний номер нерухомого майна 1905331221104, площею 0,2999 га в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 2110400000:01:016:0224. Зазначену заяву ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 25.08.2022 задоволено частково, заборонено відчуження у будь-який спосіб домоволодіння, об`єкт житлової нерухомості, реєстраційний номер нерухомого майна 1900738421104, розташований в [ADDRESS] та земельної ділянки, реєстраційний номер нерухомого майна 1905331221104, площею 0,2999 га в [ADDRESS] , кадастровий номер земельної ділянки 2110400000:01:016:0224, які належать акціонерному товариству «Уксоцбанк», у задоволенні решти вимог відмовлено. Ухвалою судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.08.2022 позовну заяву [PERSON] , [PERSON] до АТ АБ «Сенс Банк» (АТ АБ «Альфа Банк»), треті особи: [PERSON] ,, [PERSON] , державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. про скасування рішення державного реєстратора, поновлення запису у державному реєстрі речових прав залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви. Після усунення недоліків позовної заяви ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.09.2022 відкрито провадження по даній справі, визначено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 04.10.2022 [PERSON] подав заяву про витребування доказів, яка ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 04.10.2022 задоволена. 08.11.2022 представник відповідача [PERSON] подала клопотання про закриття провадження по справі на підставі ч.3 ст. 255 ЦПК України, у задоволенні якого ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.04.2023 відмовлено. 14.02.2023 представник позивачів адвокат Шпуганич В.П. подав клопотання про зупинення провадження по справі згідно п.10. ч.1 ст. 252 ЦПК України, у задоволенні якого ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 13.04.2023 відмовлено. 09.05.2023 представник відповідача [PERSON] подала до суду письмові пояснення по справі, в яких зазначила, що 20.06.2019 [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] рекомендованим листом з повідомленням направлено повідомлення від 20.06.2019 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору та анулювання залишку заборгованості за основним зобов`язанням із застереженням, що у разі непогашення заборгованості по кредитному договору банком/іпотекодержателем буде звернуто стягнення на предмет іпотеки шляхом набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки. Відповідне повідомлення було вручено адресатам [PERSON] 16.07.2019, [PERSON] 16.07.2019, [PERSON] 16.07.2019, [PERSON] 16.07.2019. Право власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем було зареєстроване 27.08.2019, тобто процедура та строки визначені законом дотриманні. Посилання позивачів на ухвалу Великої Палати Верховного Суду від 03.08.2022 року по справі № 369/16588/18 щодо обов`язку надання оцінки позивач трактує невірно, оскільки в постанові чітко зазначено, що «неподання державному реєстратору документа про оцінку предмета іпотеки при проведенні державної реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем не може бути єдиною підставою для задоволення позову про скасування такої державної реєстрації». Посилаючись на висновки, викладені у Постанові Верховного Суду від 19.04.2023 року по справі №303/6378/19 за позовом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] до АТ «Альфа- Банк» про скасування рішення про перехід права власності, вважала, що відсутні будь-які підстави для задоволення позову та просила суд відмовити у їх задоволені, оскільки всі доводи та обставини, наведені позивачами, вже були предметом розгляду, судами зроблено висновки, які повинні бути покладені в основу цього рішення, оскільки не допускаються різні за змістом рішення по одним і тим самим обставинам справи. Також заперечувала проти стягнення витрат на професійну правничу допомогу. Позивачі та їх представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином. Представник позивачів адвокат Шпуганич В.П. подав заяву про розгляд справи без його участі та без участі позивачів, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином. [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, подали заяву про розгляд справи без їх участі. Державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного. Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»). Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Рішенням АТ «Укрсоцбанк» № 5/2019 від 15.10.2019 визначено, що правонаступництво щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», які зазначені у передавальному акті, виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати, визначеної у передавальному акті, а саме з 15.10.2019. З витягу з державного реєстру банків, який міститься у матеріалах справи вбачається, що 01.12.2022 найменування АТ «Альфа-Банк» змінено на АТ «Сенс банк». Таким чином, АТ «Сенс Банк» є правонаступником АТ «Укрсоцбанк». Судом встановлено, що згідно договору невідновлювальної кредитної лінії № 305/84-Ж від 19.05.2006 ПАТ «Укрсоцбанк» надав [PERSON] кредитні грошові кошти. Для забезпечення виконання зобов`язань позичальника між ПАТ «Укрсоцбанк» та іпотекодавцями [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] укладено іпотечний договір № 305/84-Ж від 19.05.2006, згідно умов якого іпотекодавці передали в іпотеку належне їм нерухоме майно: недобудований житловий будинок за планом земельної ділянки літ. З загальною площею 634,30 кв. м, крім того, балкон 2,10 кв. м та підвал 11,40 кв. м, житловою площею 224,30 кв. м, готовністю 75% з приналежними надвірними спорудами та прибудовами, а саме: гараж літ. О, споруди літ. 1-4, а також земельної ділянки площею 0,3 га, на якій знаходиться житловий будинок, кадастровий номер 2110400000:01:016:0224, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Додатковою угодою № 1 від 11.11.2008 про внесення змін до договору про надання невідновлювальної кредитної лінії від 19.05.2006 № 305/84-Ж сторони встановили процентну ставку за користування кредитом у розмірі 13,5% річних. Додатковою угодою від 23.06.2009 про внесення змін до договору про надання невідновлювальної кредитної лінії від 19.05.2006 № 305/84-Ж сторони, зокрема, визначили максимальний ліміт заборгованості за кредитом (суму кредиту) в розмірі 103353,88 євро, продовжили строк кредитування до 18.05.2021. Відповідно до п.2 ч.1 ст.1 ЗУ «Про іпотеку» іпотека це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. У ст.12 ЗУ «Про іпотеку» вказано, що в разі порушення іпотекодавцем обов`язків, установлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Статтею 33 ЗУ «Про іпотеку» (у редакції, яка діяла на момент укладення договору іпотеки) передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Згідно зі ст.36 ЗУ «Про іпотеку» (у редакції, яка діяла на момент укладення договору іпотеки) сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, який підлягає нотаріальному посвідченню і може бути укладений в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Таким чином, на момент виникнення спірних правовідносин (тобто на час укладення договору іпотеки) договір про задоволення вимог іпотекодержателя ототожнювався із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, а ст.37 ЗУ «Про іпотеку» кореспондувалася зі ст.36 цього Закону, за якими передбачалось здійснення позасудового врегулювання на підставі договору про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважалося відповідне застереження в іпотечному договорі. Частиною першою ст.2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з ч.1 ст.11 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. За змістом ст. 18 зазначеного Закону перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а державній реєстрації підлягають виключно заявлені речові права на нерухоме майно та їх обтяження, за умови їх відповідності законодавству і поданим документам. Відповідно до пункту 61 цього Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127 (у редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі; 3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). У наведених правових нормах визначено перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, і з огляду на закріплені у статтях 10, 18 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та статті 37 ЗУ «Про іпотеку» порядок державної реєстрації та коло повноважень державного реєстратора у ході її проведення ця особа приймає рішення про державну реєстрацію прав лише після перевірки наявності необхідних для цього документів та їх відповідності вимогам законодавства. Судом встановлено, що в іпотечному договорі № 305/84-Ж від 19.05.2006 сторони передбачили розділ з назвою стаття 4 «Звернення стягнення на предмет іпотеки та його реалізація. Застереження про задоволення вимог іпотекодержателя». Згідно з п.4.6 іпотечного договору його сторони визначили способи звернення стягнення на предмет іпотеки, які іпотекодержатель обирає на свій власний розсуд, зокрема у п. 4.6.3 узгодили спосіб звернення стягнення, шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому ст. 37 ЗУ «Про іпотеку». Застереження в Іпотечному договорі прирівнюється до договору про задоволення вимог іпотекодержателя за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання. Тобто сторони, підписавши іпотечний договір, обумовили всі його умови, у тому числі вирішили питання щодо позасудового врегулювання спору. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яку Верховний Суд виклав у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 760/14438/15ц та від 29 вересня 2020 року у справі № 757/13243/17. Із матеріалів справи вбачається, що АТ «Укрсоцбанк» направило на адресу іпотекодавців та позичальника письмове повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки вих. № 2023 від 20.06.2019 про усунення порушення основного зобов`язання шляхом сплати заборгованості за кредитним договором № 305/84-Ж від 19.05.2006, розмір якої станом на 20.06.2019 складав 133 242,12 євро та попереджено, що у разі невиконання цієї вимоги банку у тридцяти денний строк АТ «Укрсоцбанк» має намір звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку, встановленому ст. 37 ЗУ «Про іпотеку». Також у вимозі зазначено, що у випадку задоволення вимог іпотекодержателя в порядку, передбаченому ст. 37 ЗУ «Про іпотеку», буде прощено (анульовано) залишок непогашеної заборгованості за кредитом, у зв`язку з чим боржник буде зобов`язаний сплатити 18 % податку на доходи фізичних осіб та 1,5 % військового збору з доходу у вигляді основної суми боргу анульованого кредиту. Факт отримання вищезазначених вимог іпотекодателями підтверджується наявними у матеріалах справи повідомленнями про вручення поштових відправлень. Оскільки вимоги іпотекодержателя зазначені у вимозі іпотекодателями не були виконані, АТ «Укрсоцбанк» звернувся до державного реєстратора для проведення реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем. З інформаційної довідки № 182799343 від 27.09.2019 вбачається, що державний реєстратор Велятинської сільської ради Хустського району Горщар М.В. здійснив реєстрацію права власності за АТ «Укрсоцбанк» на: - домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер нерухомого майна 1900738421104, за АТ «Укрсоцбанк» на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 №305/84-Ж, серія на номер 1497, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 48384376 від 26.08.2019, час державної реєстрації 21.08.2019, номер запису про право власності 32953235; - земельну ділянку, реєстраційний номер нерухомого майна 1905331221104, площею 0,2999 га, розташованою за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 2110400000:01:016:0224 за ПАТ «Укрсоцбанк» на підставі іпотечного договору від 19.05.2006 №305/84-Ж, серія та номер 1497 рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 48484697 від 03.09.2019, час державної реєстрації 27.08.2019, номер запису про право власності 33044637. Згідно з п.1 ч.1 ст.2 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Звертаючись з позовом до суду позивачі посилались на те, що іпотекодержателем не дотримано вимог ст.35 ЗУ «Про іпотеку», оскільки вони не отримували повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки, дане повідомлення містить недостовірні відомості про адресу місця проживання отримувачів та про розміру заборгованості. Також, як на підставу задоволення позовних вимог посилались на те, що на час вчинення реєстраційної дії не була визначена ціна предмета іпотеки. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. У матеріалах справи міститься копія постанови Закарпатського апеляційного суду від 05.07.2022 по цивільній справі № 303/6378/19 за позовом [PERSON] , [PERSON] до АТ «Альфа Банк», державного реєстратора Велятинської сільської ради Хустського району Закарпатської області Горщар М.В., треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання незаконним рішення про перехід права власності на нерухоме майно, яка залишена без змін постановою Верховного суду від 19.04.2023. Предметом спору зазначеної справи, так як і цієї була правомірність рішення державного реєстратора. Постановою Закарпатського апеляційного суду по справі 303/6378/19 встановлено, що АТ «Укрсоцбанк» направлено на адресу іпотекодавців та позичальника ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ) письмове повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки № 2023 від 20.06.2019 про усунення порушення основного зобов`язання шляхом сплати заборгованості за кредитним договором № 305/84-Ж від 19.05.2006 (далі повідомлення Банку), розмір якої станом на 20.06.2019 складав 133242,12 євро та попереджено, що у разі невиконання цієї вимоги банку у тридцяти денний строк АТ «Укрсоцбанк» має намір звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку, встановленому ст. 37 Закону України «Про іпотеку» (а.с.26 т. 1, а.с. 25 т. 2). У вимозі також було зазначено, що у випадку задоволення вимог іпотекодержателя в порядку, передбаченому ст. 37 Закону України «Про іпотеку», буде прощено (анульовано) залишок непогашеної заборгованості за кредитом, у зв`язку з чим боржник буде зобов`язаний сплатити 18 % податку на доходи фізичних осіб та 1,5 % військового збору з доходу у вигляді основної суми боргу анульованого кредиту. Про факт отримання іпотекодавцями указаного письмового повідомлення Банку свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень в яких зазначено, що поштові відправлення ( [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] за адресою [ADDRESS] ; [PERSON] за адресою [ADDRESS] ) вручені особисто адресатам 16.07.2019. Також Постановою Закарпатського апеляційного суду по справі 303/6378/19 встановлено, що згідно наявного у справі висновку про вартість майна від 21.08.2019, а саме недобудованого будинку у [ADDRESS] , та земельної ділянки кадастровий номер 2110400000:01:016:0224, суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Бізнес Ассіст» встановлено станом на 21.08.2019, що ринкова вартість житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями і спорудами становить 5132792 грн., ринкова вартість земельної ділянки 662880 грн. Наведеним спростовуються доводи позивачів про те, що вони не отримували письмове повідомлення АТ «Укрсоцбанк» про звернення стягнення на предмет іпотеки № 2023 від 20.06.2019, а також, що оцінка майна не проводилася і висновок про ринкову вартість предмета іпотеки був відсутній. Таким чином, обставини, на які посилались позивачі звертаючись із позовом до суду вже досліджені судом в іншій цивільній справі з таким самим предметом спору та у якій брали участь ті самі особи, а також особи, щодо яких встановлено ці обставини, а тому вони не підлягають доказуванню у межах розгляду даної справи на підставі ч.3 ст.82 ЦПК України. Отже, на момент прийняття рішення про державну реєстрацію права власності позивачі отримали письмову вимогу про усунення порушення відповідно до ст.35 ЗУ «Про іпотеку», суб`єктом оціночної діяльності проведена оцінка предмету іпотеки, а реєстратором дотримані вимоги статті 37 ЗУ «Про іпотеку», відповідно до яких іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмету іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. Письмова вимога про усунення порушення іпотекодателями отримана 16.07.2019, державна реєстрація на предмет іпотеки здійснена 21.08.2019 та 27.08.2019, отже реєстраційна дія була вчинена більш як через 30 днів з дати отримання вимоги кредитора, тому державним реєстратором у відповідності до вимог ст.18 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» було вчинено реєстраційні дії щодо переходу права власності на предмет іпотеки до іпотекодержателя, а АТ «Укрсоцбанк» було виконано всі вимоги, визначені Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 та подано державному реєстратору всі необхідні документи для проведення реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем. Доказів на підтвердження незаконності (недійсності) висновку про вартість спірного нерухомого майна від 21 серпня 2019 року позивачами не надано. Щодо посилання відповідача на те що, постановою Закарпатського апеляційного суду від 11.03.2020 у справі № 303/2514/18 рішення Мукачівського міськрайонного суду від 21.03.2019 скасовано та у задоволенні позову АТ «Альфа-Банк» про звернення стягнення на предмет іпотеки відмовлено, тому вимога про заборгованість по кредитному договору в сумі 133242,12 євро спростовується зазначеною постановою, слід зазначити наступне. Наявність судового рішення про відмову у задоволенні позову банку про звернення стягнення на предмет іпотеки не позбавляє банк права звернутись за захистом своїх прав у позасудовому порядку. Постановою Закарпатського апеляційного суду від 11.03.2020 у справі № 303/2514/18 у задоволенні позову АТ «Альфа-Банк» про звернення стягнення на предмет іпотеки відмовлено через пропуск позовної давності за вимогою про стягнення суми кредиту в розмірі 81801,97 євро та необґрунтованість вимоги про стягнення відсотків у розмірі 30878,80 євро внаслідок відсутності правових підстав для їх нарахування. Проте сума заборгованості на час реєстрації права власності на предмет іпотеки за банком не є предметом розгляду та доказування у справі про скасування державної реєстрації та поновлення запису у державному реєстрі, оскільки розмір та спірність суми боргу не впливає на право іпотекодержателя на позасудовий спосіб захисту своїх прав. Предметом даного спору є не сума боргу або ж стягнення різниці вартості майна відносно суми заборгованості, а правомірність рішення державного реєстратора. Відповідно до ч.5 ст.37 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб`єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов`язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя. Таким чином, позивачі не позбавлені права у встановленому законом порядку оспорювати оцінку майна та ставити питання відшкодування різниці вартості предмета іпотеки та розміру забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя. Зазначений висновок викладений в постановах Верховного Суду від 23.01.2018 року по справі №760/16916/14-ц та від 22.02.2021 року по справі №344/16105/19. Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed