Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом та просила скасувати наказ Відділу культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївського міської ради Стрийського району Львівської області «Про оголошення догани [PERSON] » від 23.03.2023 №38/01-05, стягнути з Відділу культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївського міської ради Стрийського району Львівської області моральну шкоду в розмірі 50000 грн., та понесені судові витрати. В обґрунтування заявлених вимог покликалась на те, що наказом Відділу культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївської міської ради Стрийського району Львівської області від 21.10.2022року № 25К на позивача покладено виконання посадових обов`язків директора Миколаївської дитячої школи мистецтв Миколаївської міської ради Стрийського району Львівської області. Начальником відповідача затверджено посадову інструкцію в.о. директора Миколаївської дитячої школи мистецтв. Позивач зверталась до відповідача із заявою про припинення повноважень в.о. директора школи. Листом відповідача від 06.03.2023року № 87/01-42 запропоновано провести збори трудового колективу для обрання двох представників їхньої школи для участі в конкурсній комісії. Листом від 14.03.2023року № 37/04 відповідачу надіслано Витяг з протоколу №7 Зборів трудового колективу Миколаївської дитячої школи мистецтв від 14.03.2023року. Листом від 20.03.2023року № 110/01-4 повідомлено про прийняття до уваги двох претендентів. Загальні засади проведення конкурсу на посаду директора Миколаївської дитячої школи мистецтв, визначає Положення, затверджене рішенням Миколаївської міської ради від 17.02.2023року № 1847, згідно п.п. 4.3, 4.5, 4.6 якого визначено: до складу комісії включаються представники Миколаївської міської ради, відділу культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївської міської ради, а також трудового колективу Школи, в тому числі первинної профспілкової організації (не більше 2 осіб), представників громадських об`єднань у сфері культури (не більше 2 осіб). Повідомлення про делегування представників з числа трудового колективу та первинної профспілкової організації Школи для їх включення до складу Комісії направляється відділом культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївської міської ради одночасно з оголошенням про проведення конкурсу. Представники з трудового колективу Школи для включення до складу Комісії обираються на відповідних зборах. Рішення про делегування представника оформляється протоколом зборів та направляється до відділу культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївської міської ради протягом 7 робочих днів з дня оголошення конкурсу. Наказом відповідача від 23.03.2023 року № 38/01-05, позивачу оголошено догану «за невиконання вимог листа Відділу культури, туризму та охорони культурної спадщини Миколаївської міської ради Стрийського району Львівської області від 06.03.2023 № 87/01-42 та невиконання вимог Положення про проведення конкурсу на посаду директора Миколаївської дитячої школи мистецтв Миколаївської міської ради Стрийського району Львівської області, порушення пункту 1.1, 1.2, 1.4, 3.8, 5.1 посадової інструкції в.о. директора Миколаївської дитячої школи мистецтв Миколаївської міської ради Стрийського району Львівської області». Розглянувши даний наказ, вважає його незаконними, оскільки Миколаївська дитяча школа мистецтв є комунальним закладом початкової мистецької освіти, засновником якого є Миколаївська міська рада Стрийського району Львівської області, належить до комунальної власності територіальної громади міста Миколаєва Стрийського району Львівської області. Згідно п. 3 Розділу III Положення про мистецьку школу, затвердженого Наказом Міністерства культури України від 09 серпня 2018 року №686, безпосереднє управління мистецькою школою здійснює її керівник - директор. Директор забезпечує освітню, фінансово-господарську та іншу діяльність мистецької школи. Директор призначається засновником мистецької школи. Аналогічну імперативну норму містить п. 10 ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»: сільський, селищний, міський голова призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, крім випадків, передбачених частиною другою статті 21 Закону України "Про культуру". Викладені норми приводять до висновку про те, що виключно міський голова міста Миколаєва Стрийського району Львівської області наділений повноваження призначення директора школи, покладення виконання обов`язків директора школи на окрему особу, а не начальник відповідача, у зв`язку з чим наказ від 21.10.2022року № 25к є незаконним. Додатковим аргументом на користь вказаного висновку є посилання у мотивувальній частині згаданого наказу на «ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Наказ про накладення дисциплінарного стягнення видано відповідачем. Відповідно до ст. 147-1 КЗпП України дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Отже, застосування стягнення до директора школи є виключним повноваженням міського голови міста Миколаєва, однак не начальника відповідача. В свою чергу, якщо слідувати логіці відповідача, то варто звернути увагу на те, що згідно з ст. 139 КЗпП України працівник повинен своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу. Вищезгаданий лист від 06.03.2023року № 87/01-42 за підписом начальника відповідача не належить до документу, що має статус розпорядження, і такому начальнику не делеговані права видавати розпорядження. Відповідно до ст. 149 КзПП України «до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.» Дисциплінарне стягнення застосовано до позивача з порушенням встановлено ст. 149 КЗпП України порядку. Відповідач жодним чином не з`ясував, а відтак не відобразив у спірному наказі ступінь тяжкості вчиненого проступку, чи завдана ними шкода, обставини, за яких його, нібито, вчинено тощо. Крім цього, загальна дисциплінарна відповідальність наступає за КЗпП України (ст. 147-152). Підставою дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, склад якого включає суб`єкт, суб`єктивну сторону, об`єкт і об`єктивну сторону. За відсутності складу дисциплінарного проступку в діях працівника не можна застосовувати дисциплінарне стягнення. Таким чином, власник або уповноважений ним орган має право вимагати від працівника виконання лише тих трудових обов`язків, які обумовлені між ними і застосовувати дисциплінарну відповідальність за вчинення працівником проступку, тобто не просто за виявлення факту порушення трудової дисципліни, а за наявності встановленої особи працівника, яка порушила трудові обов`язки, її вини, характеру порушення трудової дисципліни, шкідливих наслідків виявленого правопорушення, встановлення причинного зв`язку між правопорушенням та шкідливими наслідками. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до даного виду відповідальності, власник або уповноважений ним орган повинен навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, тобто дуже важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством. У наказі про накладання дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Як вбачається із змісту оскаржуваного наказу, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, проте описова частина вищевказаного наказу не містить визначення, які саме дисциплінарні проступки, позивач нібито, вчинила. Тобто, із вказаного наказу не можливо встановити, чи відноситься до її трудових обов`язків функції, за які її притягнуто до відповідальності. Внаслідок протиправних дій відповідача позивач понесла моральні страждання. Моральна шкода полягає у щиросердних стражданнях, душевних хвилюваннях, відсутності спокою, сну, інших негативних явищах. Побачивши оспорюваний наказ, позивач розхвилювалася, її покинув спокій, з`явились інші негативні явища (головокружіння, біль голови, тремтіння верхніх кінцівок тощо), що продовжувалось певний час. Вона вимушена витрачати свій час на оформлення відповідних документів тощо. Внаслідок цих душевних хвилювань та щиросердних страждань в позивача появилось безсоння, погіршився стан мого здоров`я. Зірвалися життєві плани, втратила психологічну рівновагу внаслідок порушення сталого побуту, життєвих зв`язків, змушена нервуватися, уся ця ситуація (починаючи із моменту ознайомлення із наказом) є для неї стресовою, і кожна думка про неї призводить до поглиблення цього стресу. Оскільки понесені моральні страждання не можна відшкодувати в повному обсязі, позаяк немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, будь - яка компенсація зі сторони відповідача не може буди адекватною дійсним стражданням, тому оцінює її суто умовний вираз, враховуючи вимоги розумності і справедливості. Розмір заподіяної моральної шкоди визначити важко, але він має хоча б компенсувати ті емоційні страждання, які довелося перенести позивачу, та витрати, пов`язані з відновленням психічного стану, відпочинком від усього. Розмір душевних страждань оцінює в 50 000, 00 грн. (п`ятдесят тисяч гривень 00 коп.) тому, що менший розмір не може служити достатньою компенсацію немайнових втрат та був би по суті заохоченням для подальшого продовження відповідачем його протиправної поведінки, якій слід покласти край справедливим і законним судовим рішенням. Уповноважений представник відповідача подав до суду відзив на позов, згідно якого просив у задоволені позову відмовити. В обґрунтування викладених заперечень покликався на те, що відповідно до ст. 5 Закону України «Про освіту», державну політику у сфері освіти визначає Верховна Рада України, а реалізують Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки, інші центральні органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування. Згідно ст. 24 Закону України «Про освіту», система управління закладами освіти визначається законом та установчими документами. Установчі документи закладу освіти повинні передбачати розмежування компетенції засновника (засновників), інших органів управління закладу освіти та його структурних підрозділів відповідно до законодавства. Управління закладом освіти в межах повноважень, визначених законами та установчими документами цього закладу, здійснюють: засновник (засновники); керівник закладу освіти; колегіальний орган управління закладу освіти; колегіальний орган громадського самоврядування; інші органи, передбачені спеціальними законами та/або установчими документами закладу освіти. Згідно ст. 1 Закону України «Про позашкільну освіту», заклад позашкільної освіти складова системи позашкільної освіти, яка надає знання, формуючи вміння та навички за інтересами, забезпечує потреби особистості у творчій самореалізації та інтелектуальний, духовний і фізичний розвиток, підготовку до активної професійної та громадської діяльності, створює умови для соціального захисту та організації змістовного дозвілля відповідно до здібностей, обдарувань та стану здоров`я вихованців, учнів і слухачів. Мистецька школа заклад спеціалізованої мистецької освіти: музична, художня, хореографічна, хорова, школа мистецтв тощо, який надає початкову мистецьку освіту. Відповідно до п. 1 Розділу III Положення про мистецьку школу, затвердженого наказом Міністерства культури України №686 від 09.08.2018, управління мистецькою школою в межах повноважень, визначених законодавством та статутом, здійснюють: засновник (засновники); керівник (директор); колегіальний орган управління (педагогічна рада); колегіальний орган громадського самоврядування; піклувальна рада (у разі створення); інші органи, передбачені Законом України «Про позашкільну освіту» та/або статутом мистецької школи.

Outcome: dismissed