Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-25 00:00:00

У листопаді 2022 року заявник звернувся до суду із заявою про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю відносно [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) шляхом надання роздруківки про рух грошових коштів (список операцій) в розрізі контрагентів за період з дати відкриття до дати закриття по наступних рахунках: [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 840-долар США), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299), [NUMBER] (валюта 840-долар США), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299). Заява обґрунтована тим, що відповідно до наказу ГУ ДПС у Черкаській області від №757-п від 24.10.2022 призначена документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків - фізичної особи [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Перевірку призначено тривалістю п`ять робочих днів, провести за період діяльності з 01.01.2017 року по 27.10.2020 року з метою дотримання вимог податкового законодавства, з урахуванням п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ, за період діяльності з 01.01.2017 року по 27.10.2020 року та правильності обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 09.09.2014 по 27.10.2020 року. Копію наказу від 24.06.2021 року №757-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] )», письмове повідомлення про початок перевірки від та лист від 24.06.2022 року №6221/6/23-00-07-12-10 про надання пояснень та їх документального підтвердження направлено поштою рекомендованим листом про вручення, яке повернулось у зв?язку із закінченням терміну зберігання. Головним управлінням ДПС у Черкаській області складено Акт від 03.08.2022 року №638/23-00-07-12-02 про ненадання документів для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] та Акт від 03.08.2022 року №640/23-07-12-02 про неможливість проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] . Згідно інформаційних даних АІС «Податковий блок» для проведення розрахунків використовує наступні банківські рахунки: [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 840-долар США), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299), [NUMBER] (валюта 840-долар США), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299). Заявник зазначає, що з метою здійснення контролю за додержанням податкового, валютного та іншого законодавства, виникла необхідність у направленні позовної заяви до суду для отримання рішення про надання банківськими установами інформації про обсяг та обіг коштів з зазначенням контрагентів по вищевказаним розрахунковим рахункам підприємця, що стало підставою для звернення до суду із вказаною заявою. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.11.2022 року заяву Головного управління ДПС у Черкаській області про розкриття Акціонерним товариством комерційний банк «Приватбанк», інформації, яка містить банківську таємницю щодо фізичної особи [PERSON] , залишено без руху. 12.12.2022 року на виконання ухвали Печерського районного суду м. Києва від 04.11.2022 року заявником усунуто вказані недоліки. Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 16.12.2022 року відкрито провадження у даній справі та, з урахуванням ст. 19 ЦПК України, суд вирішив розглянути її за правилами окремого провадження. Заявник, заінтересована особа та особа, щодо якої банк має розкрити інформацію, яка містить банківську таємницю, у судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 349 ЦПК України неявка в судове засідання без поважних причин заявника та (або) особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи їх представників або представника банку не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обов`язковою. Тому суд розглянув справу у відсутність учасників процесу. Дослідивши письмові матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку. За ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК України). Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України). За ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що відповідно до наказу ГУ ДПС у Черкаській області від №757-п від 24.10.2022 призначена документальна позапланова невиїзна перевірка платника податків - фізичної особи [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ). Перевірку призначено тривалістю п`ять робочих днів, провести за період діяльності з 01.01.2017 року по 27.10.2020 року з метою дотримання вимог податкового законодавства, з урахуванням п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VІ, за період діяльності з 01.01.2017 року по 27.10.2020 року та правильності обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 09.09.2014 по 27.10.2020 року. Копію наказу від 24.06.2021 року №757-п «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] )», письмове повідомлення про початок перевірки від та лист від 24.06.2022 року №6221/6/23-00-07-12-10 про надання пояснень та їх документального підтвердження направлено поштою рекомендованим листом про вручення, яке повернулось у зв?язку із закінченням терміну зберігання. Головним управлінням ДПС у Черкаській області складено Акт від 03.08.2022 року №638/23-00-07-12-02 про ненадання документів для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] та Акт від 03.08.2022 року №640/23-07-12-02 про неможливість проведення документальної позапланової невиїзної перевірки платника податків - фізичної особи [PERSON] . Згідно інформаційних даних АІС «Податковий блок» для проведення розрахунків використовує наступні банківські рахунки: [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 840-долар США), відкритий 09.06.2015 року в Печерська Ф. АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 300711), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299), [NUMBER] (валюта 980-українська гривня), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299), [NUMBER] (валюта 840-долар США), відкритий 03.08.2020 року в АТ КБ «Приватбанк» у м. Києві, (МФО 305299). Відповідно до частин 1 і 2 ст. 349 ЦПК України справа про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, розглядається у п`ятиденний строк з дня надходження заяви у закритому судовому засіданні з повідомленням заявника, особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, та банку, а у випадках, коли справа розглядається з метою охорони державних інтересів та національної безпеки, - з повідомленням лише заявника. Неявка в судове засідання без поважних причин заявника та (або) особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи їх представників або представника банку не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обов`язковою. Правовий режим банківської таємниці визначається, зокрема, статтями 1058, 1076 Цивільного кодексу України, статтями 60 - 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Відповідно до ст. 1076 ЦК України банк гарантує таємницю банківського рахунка, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Статтею 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено, що банківською таємницею є інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк. Встановлений законом режим банківської таємниці не має абсолютного характеру, оскільки передбачено правомірні правові дії щодо розкриття такого виду інформації, і саме на суд як орган державної влади покладено обов`язок у кожному конкретному випадку оцінити нагальну потребу в розкритті такої інформації. Статтею 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначений порядок розкриття банківської таємниці, відповідно до частини першої якої інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками, зокрема: за рішенням суду (п. 2 ч. 1 ст. 62 Закону). З аналізу зазначеного закону слідує, що на вимогу відповідних уповноважених державних органів банк вправі надати інформацію, яка містить банківську таємницю, у межах і обсягах, визначених цим та іншими законами, тобто банки надають обмежену законом інформацію. Підставою для розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, є необхідність провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності. При цьому своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплата податків та зборів (обов`язкових платежів) здійснюється шляхом проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок, підстави та порядок яких визначені законом. Сама по собі необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених Податковим кодексом України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок згідно з процедурою, визначеною главою 8 Податкового кодексу України. В цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 348 ЦПК України у заяві до суду про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи має бути зазначено обґрунтування необхідності та обставини, за яких вимагається розкрити інформацію, що містить банківську таємницю, щодо особи, із зазначенням положень законів, які надають відповідні повноваження, або прав та інтересів, які порушено. Згідно роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у пункті 12 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» № 10 від 30 вересня 2011 року, згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У зв`язку із цим у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо. Відповідно до пунктів 20.1.4. і 20.1.5. статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; отримувати безоплатно від платників податків, а також від установ Національного банку України, банків та інших фінансових установ довідки у порядку, встановленому Законом України «Про банки і банківську діяльність» та цим Кодексом, довідки та/або копії документів про наявність банківських рахунків, а на підставі рішення суду - інформацію про обсяг та обіг коштів на рахунках, у тому числі про ненадходження в установлені строки валютної виручки від суб`єктів господарювання, інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком. Відповідно до пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з підстав, зазначених у цьому пункті даної статті. У своїй заяві ГУ ДПС у Черкаській області посилається на необхідність розкриття банківської інформації з метою всебічного, повного та об`єктивного вивчення фінансово-господарської діяльності, а також встановлення суми можливих збитків, завданих платником податків, встановлення порушень чинного законодавства, на підставі наказу №757-п від 24.06.2022 року у якому зазначено про необхідність проведення документальної позапланової невиїзної перевірки з метою перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати передбачених законодавством податків і зборів, а також дотримання законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин із працівниками, виконання вимог валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС. У статті 75 Податкового кодексу України зазначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Підставою для розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, є необхідність провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності. При цьому, своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплата податків та зборів (обов`язкових платежів) здійснюється шляхом проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок, підстави та порядок яких визначені законом. Відповідно до підпункту 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Пунктом 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» № 10 від 20 вересня 2011 року, роз`яснено, що саме по собі неподання у встановлений строк податкової декларації або їх розрахунків, необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених Податковим кодексом України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок, згідно з процедурою, визначеною главою 8 Податкового кодексу України. У цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці. У зв`язку із цим у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18 листопада 2019 року у справі № 752/19172/18, у постанові від 28 травня 2020 року у справі № 761/13288/19. Аналізуючи вищевикладені доводи у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області та її задоволення, оскільки судом встановлено наявність правових підстав для надання такої інформації, а також повноважень заявника на отримання вказаної інформації. У відповідності до ч. 3 ст. 350 та п. 6 ч. 1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб. На підставі викладеного,

Outcome: approved