Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-25 00:00:00

Позиції учасників справи: Позивач ПАТ «АК «Київводоканал» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до відповідача [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги. Позовну заяву обґрунтовано тим, що 26.04.2014 року набув чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії», яким внесено зміни до ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», зокрема й в частині визначення виконавця послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення. 05.08.2014 р. в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПАТ «АК «Київводоканал», в подальшому перейменованим у ПрАТ «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого водопостачання холодної води та водовідведення з використанням внутрішньо будинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа, що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов договору. У разі відмови споживачів від отримання послуг, дана відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг. Таким чином, [PERSON] отримує послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових мереж) за адресою: [ADDRESS] , на підставі Договору, оскільки після розміщення повідомлення до Договору у вищевказаній газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від відповідача не надходило. Відповідач [PERSON] внаслідок порушення умов Договору та вимог, що передбачені нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.07.2014 року по 30.09.2020 року, послуг з водопостачання та водовідведення не виконала належним чином, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 109704,51 грн. Окрім того, відповідачем не сплачений розмір внеску встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 30.09.2019 № 1716, внаслідок чого наразі борг складає 17,72 грн.. Також, у зв`язку з простроченням оплати споживчих житлово- комунальних послуг, відповідач зобов`язаний сплатити на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» 3% річних у розмірі 7868,61 грн., та інфляційних витрат у розмірі 22888,88 грн., у зв`язку з чим позивач вимушений звертатись до суду з вказаним позовом. Із клопотанням про заміну неналежного відповідача, представником позивача подано нову редакцію позовної заяви. Позовна заява обґрунтована тим, що відповідачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] до якої позивач надає житлово-комунальні послуги з централізованого опалення та /або централізованого постачання гарячої води, а отже є споживачем послуг. Проте, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.07.2014 року по 30.09.2020 року послуг з водопостачання та водовідведення відповідач не виконує належним чином, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 109704,51 грн. Отже, розмір заборгованості відповідача за надані житлово-комунальні послуги за період з 01.07.2014 року по 30.09.2020 року складає: 109704,51 грн. - заборгованість з оплати за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, 17,72 грн. - заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку, що разом складає 109722,23 грн. У зв`язку з чим, позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідачки загальну суму заборгованості - 109722,23 грн., інфляційні втрати - 22888,88 грн. та 3% річних- 7868,61 грн., а також судові витрати по оплаті судового збору - 2107,20 грн. До суду представником відповідачки [PERSON] - адвокатом Головатюк В.О. подано відзив на позовну заяву та заперечення. Сторона відповідача заперечує проти позову, оскільки нарахування вартості послуг, що надавалися позивачем проводилися із розрахунку кількості зареєстрованих осіб у квартирі [ADDRESS] . Проте, у вказаній квартирі особи були зареєстровані, але фактично не проживали. Таким чином, розрахунок заборгованості позивача є некоректним. Крім того, просить застосувати строки позовної давності. Представником позивача до суду подано відповідь на відзив. Вказано, що на квартиру [ADDRESS] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , по якому нарахування оплати за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення проводилось до 01.12.2019 року на 9 осіб, а з 01.12.2019 року по 01.01.2022 на 8 осіб, згідно показників загальнобудинкового приладу обліку води у порядку визначеному п. 11 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, і типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630. 3 січня 2022 року у вказаній квартирі були встановлені засоби обліку води, прийнято позивачем на абонентський облік, за показаннями яких на даний час проводяться нарахування за послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення. Таким чином, ПрАТ «АК «Київводоканал» правомірно проводило нарахування за надані послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення квартирі [ADDRESS] за показниками загальнобудинкового приладу обліку води на 8 осіб. А також, відповідач у період з 01.07.2014 року по сьогодні не звертався до ПрАТ «АК «Київводоканал» про неправильне нарахування коштів за спожиті житлово-комунальні послуги, та не надав будь-які документи про зміну кількості зареєстрованих осіб за адресою: [ADDRESS] . Процесуальні дії та рішення суду Ухвалою Деснянського районного суд м. Києва від 12.11.2020 року відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Заочним рішенням Деснянського районного суд м. Києва від 11.10.2021 року позовну заяву ПрАТ «АК «Київводоканал» до [PERSON] про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги - задоволено. Стягнуто з [PERSON] на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 109722,23 грн., 3 % річних - 7868,61 грн., інфляційні втрати - 22888,88 грн. та судовий збір в розмірі 2102,00 грн. Ухвалою Деснянського районного суд м. Києва від 22.12.2022 року заяву представника відповідача [PERSON] - адвоката Головатюка В.О. про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 11.10.2021 року - задоволено. Заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 11.10.2021 року по цивільній справі за позовом ПрАТ «АК «Київводоканал» до [PERSON] про стягнення боргу за житлово - комунальні послуги - скасовано. Призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою Деснянського районного суд м. Києва від 09.03.2023 року, яка занесена до протоколу судового засідання, замінено неналежного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON] . Фактичні обставини справи. Позиція суду та оцінки аргументів сторін. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити з підстав викладених в позовній заяві та відповіді на відзив. Представник відповідачки [PERSON] - адвокат Овдійчук І.О. заперечувала проти задоволення позовних вимог та просила застосувати строк позовної давності. Вислухавши вступне слово, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи та докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що 26.04.2014 р. набрав чинності ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» № 1198 від 10.04.2014 року, яким внесено зміни до ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», який доповнено новими частинами. Так ст. 19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» доповнено п. 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Частиною 7 ст. 26 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. 05.08.2014 р. в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення щодо публічного договору (оферти) про надання Публічним акціонерним товариствам «Акціонерна компанія «Київводоканал», що перейменоване на приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) (а.с. 11). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Вказано, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «АК «Київводоканал», для оформлення припинення надання цих послуг. Таким чином, [PERSON] , отримує послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових мереж) за адресою: [ADDRESS] , на підставі Договору, оскільки після розміщення повідомлення до Договору у вищевказаній газеті, на адресу ПрАТ «АК «Київводоканал», жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від відповідачки не надходило. У відповідності до п. 1.1 Договору, ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати Боржнику відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а Боржник зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Відповідно до п. 3.1 Договору, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Як встановлено судом, квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 18.04.2003 року (Т. 1 а.с.168-169). Відповідно до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Згідно ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст.322 ЦК України). Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (ч. 1 ст. 509 ЦК України). За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (ч.1 ст. 901 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року №1875-IV, ч.2 ст.7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року №2189-VIII споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно з п.1 ч.1 ст.7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами (п.5 ч.2 ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Згідно відповіді ПрАТ «АК «Київводоканал» від 11.05.2023 року № 1915/18/36/02-23, на квартиру [ADDRESS] відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , по якому нарахування оплати за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення проводилось з урахуванням 8 зареєстрованих осіб та згідно показників будинкового засобу обліку води відповідно до Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року №630. З 01.01.2022 року нарахування плати за надані послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення здійснюється за показниками встановлених квартирних засобів обліку води на [ADDRESS] (Т. 2 а.с.7-8). З реєстру територіальної громади вбачається, що в квартирі [ADDRESS] зареєстровано 9 осіб, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Доводи представника відповідача про те, що в квартирі [ADDRESS] були зареєстровані особи, проте не проживали у зазначеній квартирі, тому розрахунок заборгованості позивача є не коректним, оцінюються судом критично, оскільки останнім не надано доказів, які підтверджували б зазначені обставини. Покази свідків, допитаних в судовому засіданні, суд до уваги не приймає, оскільки покази носять суперечливий характер та не можуть бути об`єктивними в силу родинних відносин між свідками. Довідка № 315 від 16.09.2022 року (Т.1 а.с. 218) про не проживання [PERSON] та [PERSON] у період з березня 2020 року і по теперішній час не спростовує обставин, викладених у позовній заяві, а відтак судом до уваги не прийнята. Як встановлено судом, в порушення умов Договору та вимог, що передбачені наведеними вище нормативними актами, зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.07.2014 року по 30.09.2020 року послуг з водопостачання та водовідведення відповідач не виконала належним чином, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 109704,51 грн. Суд звертає увагу на те, що відповідачка, за період вказаний позивачем, взагалі не здійснювала оплату за отримані послуги, що підтверджується довідкою та розрахунком заборгованості. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку. Розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку визначається окремо для кожної будівлі із розрахунку на один рік, для складової витрат на повірку ділиться на строк міжпіврічного інтервалу. Відповідний розмір внеску, встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.09.2019 № 1716 для відповідного будинку у розмірі 4,43 грн. щоквартально, однак він не сплачений відповідачем, внаслідок чого борг складає 17,72 грн. Таким чином, розмір заборгованості відповідача за надані житлово-комунальні послуги складає 109722,23 грн. Згідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За таких обставин, суд вважає, що у зв`язку з простроченням щодо оплати спожитих житлово-комунальних послуг, боржник зобов`язаний сплатити на користь позивача 3% річних у розмірі 7868,61 грн. та інфляційні втрати у розмірі 22888,88 грн. Відповідачем не надано до суду доказів на спростування розрахунку заборгованості, наданого позивачем. З огляду на зазначене, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 109722,23 грн., 3 % річних у розмірі 7868,61 грн., інфляційних втрат у розмірі 22888,88 грн. є доведеними та обґрунтованими. Водночас, представником відповідачки заявлено про застосування строків позовної давності до позовних вимог. Відповідно до усталених загальних правових висновків Верховного Суду щодо порядку застосування позовної давності, викладених, зокрема, в постановах від 23 січня 2020 року у справі № 916/2128/18, від 03 лютого 2021 року у справі № 914/197/19, виходячи з вимог статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстави його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв`язку зі спливом позовної давності за відсутності поважних причин її пропущення, наведених позивачем. Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду від 19 листопада 2019 року у справі № 911/3677/17, якщо позовні вимоги судом визнано обґрунтованими, а стороною у справі заявлено про сплив позовної давності, суд зобов`язаний застосувати до спірних правовідносин положення статті 267 ЦК України і вирішити питання про наслідки такого спливу (тобто або відмовити в позові у зв`язку зі спливом позовної давності, або за наявності поважних причин її пропущення захистити порушене право, але в будь-якому разі вирішити спір з посиланням на зазначену норму). Відповідно до положень ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно з приписами ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно з ч. 4 ст. 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Частинами першою, п`ятою статті 261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року зі змінами «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СОVID-19», з 03.04.2020 року на всій території України запроваджено карантин. Оскільки з 02.04.2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року № 540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням корона вірусної хвороби (СОVID-19), відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, зі змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (СОVID-19), строки, визначені, у т.ч. статтями 257,258 ЦК України продовжуються на строк дії такого карантину. Відтак, позовна давність на території України подовжується на строк дії карантину. Як встановлено судом, позивач звернувся до суду з даним позовом 11.11.2020 року. При цьому, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за період з 01.07.2014 року по 30.09.2020 року включно. Отже, за вимогами про стягнення заборгованості за період з липня 2014 року по березень 2017 року позивач пропустив строк звернення до суду, а тому в цій частині позовних вимог суд відмовляє у зв`язку зі спливом позовної давності. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню заборгованість за житлово-комунальні послуги за період з березня 2017 року по вересень 2020 року у розмірі 70383,49 грн., 3 % річних - 7510,30 грн., інфляційні втрати - 20638,08 грн. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З огляду на зазначене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі в розмірі 1477,99 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial