Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

Позивач 12 квітня 2023 року звернулась до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська з вищезазначеним позовом, у якому просила стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири в розмірі 275\~467,00 грн. та судові витрати. Позов мотивований тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач є власником квартири [ADDRESS] . 09 листопада 2022 року з вини відповідача сталось залиття квартири позивача через протікання приладу опалення в квартирі відповідача. 11 листопада 2022 року представниками КП «Жилсервіс-5» ДМР проведено комісійне обстеження квартири [ADDRESS] та складено відповідний акт. Згідно звіту про визначення матеріальних збитків, складеного оцінювачем [PERSON] ТОВ «Експерт ІН» 09 лютого 2023 року, вартість матеріального збитку, завданого власнику пошкодженого майна внаслідок затоплення квартири складає на дату оцінки 275\~467,00 грн. Ухвалою Ленінського районного суду міста Дніпропетровська від 14 квітня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. У судовому засіданні 05 жовтня 2023 року ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, закрито підтовче провадження та призначено розгляд справи по суті. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила. Письмових заяв та/або відзиву від неї не надходило. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору КП «Жилсервіс-5» ДМР у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Письмових заяв від нього не надходило. На підставі ч. 4 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим провести заочний розгляд справи. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, вислухавши пояснення позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 31 травня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Лопатою О.О. за реєстровим № 295, зареєстрованого в Державному реєстрі прав на нерухоме майно 31 травня 2019 року за № 31807797 (а.с. 8-10). Квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 06 травня 2010 року, посвідченого приватний нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Кретовою Н.Б. за реєстровим № 939 (а.с. 13). Актом комісії у складі: майстра виробничої дільниці КП «Жилсервіс-5» ДМР Донченко С.В., майстра КП «Жилсервіс-5» ДМР Павлова О.В. від 11 листопада 2022 року проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття, що сталось 09 листопада 2022 року. Встановлено: квартира [ADDRESS] трикімнатна, розташована на 8-му поверсі 9-типоверхового будинку. На момент обстеження візуально виявлено: -кухня: S 9,7 м2 стеля (шпалери) на стелі сухі сліди залиття орієнтовним розміром до 0,1 м2. Стіни (шпалери) на стінах є численні вологі сліди залиття по всій висоті стін орієнтовним розміром до ? 4,0 м2. -коридор: S 5,8 м2 стеля (шпалери) на стелі сухі сліди залиття орієнтовним розміром до ? 1,5 м2. Стіни (шпалери) на стінах є численні вологі сліди залиття по всій висоті стін орієнтовним розміром до ? 4,0 м2. -житлова кімната: S 17,5 м2. Стеля (шпалери) на стелі вологі сліди залиття орієнтовним розміром до ? 0,5 м2. Стіни (шпалери) на стінах є численні вологі сліди залиття по всій висоті стін орієнтовним розміром до ? 3,0 м2. -житлова кімната: S 16,5 м2. Стеля (шпалери) на стелі вологі сліди залиття орієнтовним розміром до ? 0,9 м2. Стіни (шпалери) на стінах є численні вологі сліди залиття по всій висоті стін орієнтовним розміром до ? 3,0 м2. -житлова кімната: S 12,7 м2. Стеля (пофарбована), на стелі вологі сліди залиття орієнтовним розміром до ? 4,0 м2. Стіни (шпалери) на стінах є численні вологі сліди залиття орієнтовним розміром до ? 2,0 м2. Висновок комісії: Згідно інформації аварійної служби причина залиття в квартирі відбулась в зв`язку з аварійною ситуацією, а саме: протікання приладу опалення в квартирі [ADDRESS] . Співробітниками підрядної організації були проведені всі необхідні ремонтні роботи по усуненню аварії. Аварійна ситуація усунена 14 листопада 2022 року (а.с. 15). Згідно звіту про визначення матеріальних збитків, складеного суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «ЕКСПЕРТ ІН» [PERSON] 09 лютого 2023 року, вартість матеріального збитку, що нанесений власнику пошкодженого майна внаслідок затоплення трикімнатної квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] складає станом на дату оцінки (25 січня 2023 року) 275\~467,00 грн. (а.с. 16-66). Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15 та частина перша статті 16 ЦК України). У пункті 8 частини другої статті 19 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 3 частини другої статті 11 ЦК України). Зобов`язання про відшкодування шкоди це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша статті 1166 ЦК України). Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками, зокрема є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (схожий висновок див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21). У частинах першій, третій статті 12, частинах першій, п`ятій, шостій статті 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статями 76, 77, 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують, і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частини перша-третя статті 89 ЦПК України). Розмір збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивача, та вину відповідача у завданій позивачу шкоді відповідачем не спростовано. Таким чином, встановивши, що позивач довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, суд дійшов висновку, що завдана позивачу шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] та стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири в розмірі 275 467,00 грн. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України суд виходить із наступного. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. У правовій позиції, висловленій Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження понесення позивачем витрат на правничу допомогу, позивачем надано: договір про надання юридичних послуг від 18 лютого 2023 року; акт (розрахунок) виконаних робіт та наданих послуг від 12 квітня 2023 року; квитанцію про сплату витрат на правничу допомогу в сумі 5 000,00 грн. (а.с. 73-75). Крім того, позивачем при поданні позову сплачено судовий збір у розмірі 2\~755,00 грн. (а.с. 1) та сплачено витрати по оплаті послуг експерта в розмірі 7\~000,00 грн. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати в розмірі 14 755,00 грн., з яких: 2 755,00 грн. судовий збір, 7\~000,00 грн. витрати по оплаті послуг експерта; 5\~000,00 грн. витрати на правничу допомогу. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved