Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

Представник позивача [PERSON] звернувся до суду із позовом і просить визначити позивачам додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили Посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно. За життя [PERSON] склала два заповіти, відповідно до яких заповідала належне їй майно онуку [PERSON] та доньці [PERSON] . Відповідач [PERSON] є також донькою померлої, але на спадщину після її смерті не претендує. Нотаріус відмовив позивачам у видачі свідоцтва про право на спадщину в зв`язку із пропуском ними шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Зазначає що про наявність заповітів позивачам взагалі було невідомо. Про їх існування вони дізналися від відповідача [PERSON] , якій стало відомо про них при зверненні до нотаріуса з метою оформлення спадщини після смерті [PERSON] . Право позивачів на визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] підтверджує копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] , виданого 12 жовтня 2021 року Переяславським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м.Київ); копією заповіту, посвідченого 05 листопада 2012 року державним нотаріусом Переяслав-Хмельницької міської державної нотаріальної контори Київської області Ткаченком О.А. (реєстровий № 2151); копією заповіту, посвідченого 24 квітня 2020 року державним нотаріусом Переяслав-Хмельницької міської державної нотаріальної контори Київської області Ткаченком О.А. (реєстровий № 339); витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі; копіями свідоцтв про народження позивачів; копією свідоцтва про укладення шлюбу позивача [PERSON] ; довідкою Виконкому Переяславської міської ради № 1344 від 11 серпня 2023 року; листами приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Кучеренко Н.М. № 54/01/16 від 08 червня 2023 року та № 55/01/16 від 08 червня 2023 року; копіями паспортів позивачів. В судове засідання позивачі [PERSON] , [PERSON] та їх представник [PERSON] не з`явилися. Представник позивачів направив до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача, Переяславської міської ради, в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, направила заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти їх задоволення. Розгляд справи здійснюється відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. В силу ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1235 цього Кодексу, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1236 ЦК України, заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту Верховним Судом визнано достатньою підставою для надання додаткового строку для прийняття спадщини (такий правовий висновок викладений у постанові ВСУ від 06.09.2017 у справі № 6-496цс17 та підтриманий у постановах ВС/КЦС: від 10.01.2019 у справі № 263/1221/17; від 17.03.2021 у справі № 308/4272/19; від 22.02.2021 у справі № 644/7785/19). \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. \~ \~ \~ \~У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Оскільки представник відповідача та відповідач позов визнали, суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі на підставі ч. 4 ст. 206 ЦПК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, відповідно до ст. ст. 1220, 1233, 1235, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved