Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з позовом до «НТА незалежне телевізійне агентство» про визнання протиправною бездіяльність. Свої вимоги\~мотивує тим, що [PERSON] з 02.12.2013 по 12.08.2015 працював в ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство". Під час роботи в ПП "НТА" приватне підприємство не в повній мірі нарахувало та не виплатило позивачу індексацію заробітної плати в належному розмірі за період з 02.12.2013 по 12.08.2015. У день звільнення ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство" зобов`язано було провести з [PERSON] повний розрахунок. Розрахунку в повній мірі за ненараховану та невиплачену індексацію під час роботи в приватному підприємстві проведено не було. Останній звернувся в ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство" із заявою про надання інформації про нарахування та виплату індексації заробітної плати. ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство" надало довідку від 05.10.2022 за № 7, відповідно до якої нарахування та виплата індексації заробітної плати [PERSON] здійснювалося з травня 2014 року, що здійснено з порушеннями вимог нормативних актів, які регламентують індексацію грошових доходів населення. Тому позивач просить задовольнити позов та визнати протиправною бездіяльність ПП "НТА" щодо ненарахування та невиплати індексації заробітної плати за період з 02.12.2013 по 12.08.2015 в належному розмірі при звільненні; зобов`язати ПП "НТА" здійснити перерахунок і виплатити індексацію заробітної плати за період з 02.12.2013 по 12.08.2015 з врахуванням уже виплачених сум індексації. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 14.12.2023 року у справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. \~ \~ \~ \~ Позивач в судове засідання не з`явився. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки про виклик до суду на 05.10.2023 року на електронну адресу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа від 28.09.2023, та шляхом скерування смс-повідомлення, що підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber». \~ \~ \~ \~ Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча повідомлений належним чином про дату, час та місце розгляду справи шляхом скерування судової повістки про виклик до суду на 05.10.2023 року на електронну адресу. Суд вжив всіх можливих заходів для належного і вчасного повідомлення учасників справи про судові засіданні, що підтверджується матеріалами справи. Відповідно до п.2 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи. Тому, учасники, в силу п.2 ч.8 ст.128 ЦПК України, вважаються належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Клопотань про відкладення чи про розгляд справи до суду не надходило. Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин, суд розглядає справу за відсутності такого учасника. Суд вважає, що справу можливо слухати у відсутності позивача та представника відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Враховуючи те, що представник відповідача не з`явився без поважних причин, відзиву на позовну заяву не подав, у відповідності\~до вимог\~ст.\~280\~ЦПК України,\~суд ухвалив\~справу розглядати\~у заочному\~порядку. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~ Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції встановлене право на ефективний спосіб захисту прав, що означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ст. 3 ч. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Судом встановлено, що [PERSON] з 02.12.2013 р. по 12.08.2015 р. працював в ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство". Відповідно до довідки від 05.10.2022 за № 7 нарахування та виплата індексації заробітної плати [PERSON] здійснювалося з травня 2014 року. Статтею 94 КЗпП України передбачено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Згідно з ст. 97 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами. Відповідно до ст. 21 Закону України «Про оплату праці», працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Згідно ст. 22 цього Закону суб`єкти організації оплати праці не мають права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами і колективними договорами. Відповідно до частини першої статті 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Згідно зі статтею 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. З аналізу даних правових норм випливає, що всі суми (заробітна плата, вихідна допомога, компенсація за невикористану відпустку, оплата за час тимчасової непрацездатності тощо), належні до сплати працівникові, мають бути виплачені у день звільнення цього працівника. Закон прямо покладає на підприємство, установу, організацію обов`язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок, виплатити всі суми, що йому належать. При невиконанні такого обов`язку з вини власника або уповноваженого ним органу настає передбачена статтею 117 КЗпП України відповідальність. Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначає Закон України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 № 1282-XII. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексація грошових доходів населення це встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг. Статтею 2 зазначеного Закону передбачено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Нормами статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» передбачено, що обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону. Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті. Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін. У разі якщо грошові доходи населення підвищено з урахуванням прогнозного рівня інфляції випереджаючим шляхом, при визначенні обсягу підвищення грошових доходів у зв`язку із індексацією враховується рівень такого підвищення у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Згідно зі ст. 10 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексація доходів працюючого населення проводиться за основним місцем роботи. Статтею 33 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що в період між переглядом розміру мінімальної заробітної плати індивідуальна заробітна плата підлягає індексації згідно з чинним законодавством. Індексація заробітної плати у встановленому законодавством порядку передбачена також частиною п`ятою статті 95 КЗпП України. Правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, державних та приватних виконавців, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників і визначає Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. № 1078. Згідно з пунктом 1-1 Порядку № 1078 (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), підвищення грошових доходів громадян у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, в якому офіційно опубліковано індекс споживчих цін. Індексація грошових доходів населення проводиться у разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який встановлюється в розмірі 101 відсотка (на час виникнення спірних правовідносин). Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях. Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком починаючи з березня 2003 року місяця опублікування Закону України від 6 лютого 2003 р. №491-1? «Про внесення змін до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення». Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений в абзаці другому цього пункту. Відповідно до пункту 2 Порядку №1078 індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру. За змістом пункту 4 Порядку №1078, індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення. У межах прожиткового мінімуму, встановленого для працездатних осіб, індексуються оплата праці, розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, допомога по безробіттю та матеріальна допомога у період професійної підготовки, перепідготовки або підвищення кваліфікації безробітного, що надаються залежно від страхового стажу у відсотках середньої заробітної плати, стипендії. Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків. Пунктом 5 Порядку №1078 визначено, що у разі підвищення тарифних ставок (окладів), стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначених у пункті 2 цього Порядку, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків. Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення. Сума індексації у місяці підвищення грошових доходів, зазначених у абзаці першому цього пункту, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалася у місяці підвищення доходу. Отже, індексація заробітної плати є однією з основних державних гарантій щодо оплати праці. Проведення індексації у зв`язку зі зростанням споживчих цін (інфляцією) є обов`язковою для всіх юридичних осіб - роботодавців, незалежно від форми власності та виду юридичної особи. На підприємства, установи, організації, незалежно від форм власності, покладається обов`язок проводити індексацію заробітної плати у разі перевищення величини індексу споживчих цін встановленого порогу індексації. Згідно з даними Державного комітету статистики, яке опубліковало індекси цін (індекси інфляції) за 2014 рік, у вказаному році були наступні індекси інфляції (в %): січень 100,2; лютий 100,6; березень 102,2; квітень - 103, 3; травень 103,8; червень 101,0; липень 100,4; серпень 100,8; вересень 102,9; жовтень 102,4; листопад 101,9; грудень 103,0. Загальний індекс інфляції за рік в цілому 124,9%. Відповідно до статті 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 101 відсотка (у редакції до 01.01.2016). Відтак, нарахування і виплата індексації заробітної плати мала розпочатися у квітні 2014 за березень 2014, коли індекс інфляції становив 102,2 %, а не у травні 2014 року. Таким чином, ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство" вказані норми законодавства належним чином не були виконані, нарахування та виплата індексації заробітної плати позивачу було нараховано і виплачено не в повному обсязі. Відповідачем доказів на спростування даної обставини не надано. Тому у суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині зобов`язати ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство" здійснити перерахунок і виплатити індексацію заробітної плати за період з 02.12.2013 по 12.08.2015 з врахуванням уже виплачених сум індексації слід задовольнити. Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту щодо даних спірних правовідносин визначені ст. 16 ЦК України. Відповідно вимога позивача визнати протиправною бездіяльність ПП "НТА" щодо ненарахування та невиплати індексації заробітної плати за період з 02.12.2013 по 12.08.2015 в належному розмірі при звільненні не є ефективним способом захисту прав позивача. Оскільки задоволена судом вимога позивача про здійснення перерахунку і виплати індексації заробітної плати за період з 02.12.2013 по 12.08.2015 з врахуванням уже виплачених сум індексації повною мірою захищає порушене неправомірними діями відповідача право [PERSON] на індексацію заробітної плати та передбачає визнання протиправної бездіяльності ПП "НТА - Незалежне телевізійне агенство". Таким чином, суд прийшов до висновку, що вимога позивача про визнання протиправною бездіяльність ПП "НТА" щодо ненарахування та невиплати індексації заробітної плати за період з 02.12.2013 по 12.08.2015 в належному розмірі при звільненні не підлягає до задоволення. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі. Тому при зверненні до суду з позовом позивач судовий збір не сплачував. У зв`язку з задоволенням позовних вимог в повному обсязі з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 992,40 грн.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: partial