Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-21 00:00:00

Стислий виклад позицій сторін. Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача, у якому просить постановити рішення, яким стягнути з відповідача [PERSON] у її користь заподіяну їй матеріальну шкоду в сумі 10 184 грн. завдану внаслідок затоплення квартири та 5000 грн. моральної шкоди. Крім того просить вирішити питання судових витрат. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, вона є власницею квартири [ADDRESS] . Відповідач - [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] того ж будинку, що розташована поверхом вище. 24.02.2023 відбулось затоплення її квартири з квартири відповідача. У відповідності до акту КП «УК «Комфортний Стрий» № 64 причиною затоплення квартири [ADDRESS] являється недотримання правил коритування внутрішними квартирними мережами, тобто каналізацією і водопроводом, мешканцем [PERSON] , який проживає у кв. [ADDRESS] . При обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено сліди залиття стелі у ванній кімнаті та туалеті з квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття у квартирі позивача слід провести ремонт, оскільки мешкати у квартирі стало неможливо, зважаючи на сирість та те, що була пошкоджена стеля. Вартість ремонту квартири, згідно зведеного кошторисного розрахунку становить 10\~184 грн., однак відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає. Окрім цього, неправомірними діями відповідача, їй завдано і моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання зусиль для його нормалізації. Розмір завданої моральної шкоди вона оцінює у 5000 грн.. Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, згідно якого просить у задоволені позову відмовити в повному обсязі, оскільки позивачем не надано достатніх, належних та допустимих доказів, які б в сукупності свідчили про наявність правових підстав для задоволення позову. Зокрема, в обґрунтування заявлених заперечень покликається на те, що [PERSON] є неналежною стороною в даній справі, оскільки не є самостійним суб`єктом права вимоги чи несення обов`язку щодо квартири, оскільки дана квартира не є собистою приватною власністю позивача, а їй належить тільки 1/5 частини частки квартири. Акт про залиття не є належним доказом у даній справі, оскільки він оформлений з порушенням нормативних вимог щодо складання таких актів про що свідчить сам його зміст так у акті вказано, що він складений «зі слів« мешканки квартири [ADDRESS] , тобто без фактичного проведення будь-якого комісійного обстеження квартири, що затоплена та його квартири, з якої можливо відбулось залиття. Він не був присутній при складанні акту та підписав такий згодом. Також у матеріалах справи відсутня копія угоди позивача з КП «УК «Комфортний Стрий» як з виконавцем послуг з утримання будинку де знаходиться квартира, що підтверджувало б право КП «УК «Комфортний Стрий» на офорлення та видачу акту про затоплення. Також вказав, що зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва на поточний ремонт приміщень квартири [ADDRESS] на суму 10\~184, не є належним доказом так як такий не обґрунтовує ціни позову та повністю спростовується аналогічним долученим до відзиву кошторисом на суму 2078 грн. Так позивач зазначає, що внаслідок затоплення було замокання стелі у туалеті 1,3 кв.м., ванній кімнаті 2,5 кв.м. у зв`язку з чим квартира потребує ремонту. Тобто загальна площа стелі, яка потребує ремонту складає 3,8 кв.м.. Разом з тим кошторис розраховано на площу 7,60 кв.м. Вважає, що реальна вартість відновлювальних робіт визначена кошторисом № 2, долученим ним до відзиву. Щодо моральної шкоди, то вказав, що вважає така вимога є безпідставною та необґрунтованою, оскільки позивачем не надано будь-яких доказів, які б підтверджували факт заподіяння їй моральної шкоди. Процесуальні рішення, постановлені по справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15 травня 2023 року головуючим суддею у справі визначено суддю Янів Н.М. /а.с.18/ Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 25.05.2023 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, прийнято до\~розгляду та\~відкрито провадження\~у справі.\~Розгляд справи\~постановлено проводити\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження 25.07.2023.\~Роз`яснено\~сторонам їх\~процесуальні права\~щодо подачі\~відзиву та\~доказів у\~справі /а.с. 20/. 25.07.2023 розгляд справи було відкладено до 18.08.2023 року, у зв`язку з неявкою відповідача./а.с.24/ 18.08.2023 у справі оголошено перерву до 12.09.2023 /а.с.28/. Ухвалою суду від 12.09.2023 позовну заяву залишено без руху. /а.с.51/ 15.09.2023 на виконання ухвали суду від 12.09.2023, позивачем усунуто недоліки, які стали причиною залишення позову без руху. Розгляд справи по суті відбувся 22.09.2023 без участі сторін у справі. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. Позивач [PERSON] у судове засідання не зявилась, хоча була належним чином повідомлена про час та місце судового розгляду, подала заяву згідно якої просила проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги задоволити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, подав заяву згідно якої просив проводити розгляд справи без його участі, на підставі наявних у матеріалах справи доказах. У задоволенні позову просив відмовити повністю з підстав наведених у поданому ним відзиві. Окрім цього, у судовому засіданні від 18.08.2023 не заперчив факту залиття ним квартири позивачки, проте вважає, що у наданому позивачкою кошторисному розрахунку вказана надто висока сума до відшкодування. Відповідно до\~ч.\~2\~ст.\~247\~ЦПК України\~у разі\~неявки в\~судове засідання\~всіх осіб,\~які беруть\~участь у\~справі,\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою звукозаписувального\~ технічного\~засобу не\~здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши відсутність з боку сторін заяв про врегулювання спору, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги\~ст. 6 Європейської конвенції з прав людини\~та основоположних свобод, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків, суд вважає, що справу слід вирішити в межах тих доказів, які були отримані в ході судового розгляду, а також на підставі наявних письмових доказів, які містяться у матеріалах справи. Слід зазначити, що дотримуючись принципів змагальності та диспозитивності судового процесу, оцінивши докази з точки зору належності, допустимості та достатності, суд дійшов висновку, що в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна № 346494685 від 14.09.2023 позивач [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , якій на праві спільної часткової власності належить 1/5 частина цієї квартири./а.с.56-57/ У відповідності до акту № 64 про залиття квартири [ADDRESS] , складеного 28.02.2023 комісією у складі головного інженера КП «Управляюча компанія» Комфорний Стрий» Шульга А.М., майстра дільниці [PERSON] та слюсара-сантехніка [PERSON] , затвердженого директором КП «Управляюча компанія» Комфорний Стрий» Шапошніковим А.Е. вбачається, що 24.02.2023 у будинку [ADDRESS] , трапилось залиття, аварія на системі каналізації сталось у кв. [ADDRESS] , що є поверхом вище зі слів мешканки кв. [ADDRESS] . При обстеженні було виявлено сліди замокання стелі у туалеті (1,3 м.кв) і ванні (2,5 кв.м.) кв. [ADDRESS] де мешкає [PERSON] . Причиною залиття,\~є недотримання\~правил коритування\~внутрішними квартирними\~мережами,\~тобто каналізацією\~і водопроводом,\~мешканцем [PERSON] ,\~який проживає\~у кв\~ [ADDRESS] .\~Висновки і\~рекомендації комісії\~ провести\~ремонтні роботи\~у квартирі\~ [ADDRESS] ,\~щоб унеможливити\~залиття квартири\~ [ADDRESS] \~в майбутньому\~та дотримуватися правил користування внутрішними квартирними мережами і утримувати їх у технічно справному стані. Вказаний акт підписаний членами комісії, а також сторонами у справі [PERSON] та [PERSON] /а.с.4/ У відповідності до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва складеного інженером проектувальником [PERSON] ПП «Ромтех Проект» за поточними цінами станом на 01.05.2023 р., наданого позивачем, загальні витрати на поточний ремонт приміщення квартири [ADDRESS] , становлять 10\~184 гривень./а.с.7/ Згідно зведененого кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, складеного інженером проектувальником [PERSON] ПП «Ромтех Проект», долученого відповідачем до відзиву на позовну заяву, вартість ремонту стелі у квартирі [ADDRESS] становитиме 2\~087 гривень. /а.с.42/ При вирішенні позовних вимог судом підлягають застосуванню наступні норми чинного законодавства. Відповідно ч.4,5\~ст.\~319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За ст. 322 ЦК України\~власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно приписів\~ст.\~360\~ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.. Відповідно до ст.ст. 151, 179 ЖК України\~п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених\~постановою КМУ № 572 від 08.10.1992р. (надалі -Правила) власники квартир зобов`язані забезпечувати її схоронність та технічного обладнання, проводити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт. Згідно ст.\~156\~ЖК України\~члени сім`ї\~власника жилого\~будинку (квартири),\~які проживають\~разом з\~ним у\~будинку (квартирі),\~що йому\~належить,\~користуються жилим\~приміщенням нарівні\~з власником\~будинку (квартири),\~якщо при\~їх вселенні\~не було\~іншої угоди\~про порядок\~користування цим\~приміщенням. Члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім`ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку. Відповідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода,\~завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Під шкодою розуміють наслідки правопорушення, які виражаються у зменшенні майнової сфери потерпілого внаслідок порушення його права або блага (порушення права власності та інших речових прав, наслідки, що настають внаслідок ушкодження здоров`я та\~інше), а також фізичні та\~моральні\~переживання, інші негативні наслідки. Відповідно до положень ст.1166\~ЦК єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи: шкоду; протиправне діяння особи, яка її завдала; причинний зв`язок між ними, а також вину заподіювача шкоди. За ч.2 ст. 1166\~ЦК України особа,\~яка завдала\~шкоди,\~звільняється від\~її \~відшкодування,\~якщо вона\~доведе,\~що шкоди\~завдано не\~з її\~вини.\~Відповідальність за\~заподіяну протиправною\~поведінкою шкоду\~виникає при\~наявності вини\~особи,\~що заподіяла\~шкоду,\~крім випадків\~\~прямо передбачених\~законом.\~Вина заподіювача\~шкоди,\~що підлягає\~відшкодуванню за\~правилами глави82\~ЦК України передбачається (презюмується). Таким чином, в силу встановленої законом презумпції вини заподіювача шкоди, на нього покладається обов`язок доведення своєї невинуватості. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суд повинен враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку\~ про\~ наявність вини заподіювача шкоди. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. У відповідності до ст. 22\~ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст.1192 ЦК України,\~розмір збитків,\~що підлягають\~відшкодуванню визначається\~відповідно до\~реальної вартості\~втраченого майна\~на момент\~розгляду справи\~або виконання\~робіт,\~необхідних для\~відновлення пошкодженої\~речі. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №76 від 17 травня 2005 року,\~зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4).Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Відповідно до додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.);\~акт повинен містити висновки і рекомендації комісії (надаються висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.); члени комісії повинні підписати акт та з актом повинні бути ознайомлені мешканці квартир, які його також підписують. Крім того, з типової форми Акту про залиття вбачається, що такий складається комісійно, комісія складається з головного інженера виконавця послуг, голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсара - сантехніка. Також з актом мають бути ознайомлені мешканці квартир, про що проставляється їх підпис внизу форми акту. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися із зазначенням причин.). У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975, також зазначено, що\~при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою.\~Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок - залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Статтею 23 ЦК України встановлено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частини другої цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно із частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою 2 цієї статті. За змістом частин 3-5 статті 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Крім того, визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами рівності, поміркованості, розумності, справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, а ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення. Вказана правова позиція відображена в Постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду від 11 жовтня 2019 року по справі №757/53996/17 (провадження №61-6127св19). Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи. Відповідно до статей 12 та 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони на інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. Сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин, суд вправі винести рішення у справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Процесуальний закон містить вимоги до доказів, на підставі яких суд встановлює обставини справи, а саме: докази повинні бути належними, допустимими, достовірними, а у своїй сукупності - достатніми. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам у цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Судом встановлено на підставі безпосередньо досліджених та оцінених наявних у справі доказів, що 24.02.2023 у квартирі [ADDRESS] , яка належить на праві спільної часткової власності позивачу [PERSON] відбулось затоплення стелі у ванні та туалеті. Даний факт стороними не заперечувався. Сторона позивача, аргументуючи обґрунтованість поданого позову, а саме набуття права на відшкодування завданих їй майнової та моральної шкоди заподіяних затопленням квартири,\~частка якої\~належить її на праві власності мотивувала вимоги тим, що пошкодження її майна та завдання шкоди сталось з вини відповідача [PERSON] , який є власником квартири [ADDRESS] , що стверджується актом КП «УК» Комфортний Стрий» про причини затоплення. Розмір заданої шкоди підтверджується зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва поточного ремонту стелі складеного ПП «Ромтех Проект» за поточними цінами станом на 01.05.2023р.. Водночас, відповідач повністю заперечує проти задоволення позову, при цьому не спростовуючи факту наявності його вини у залитті квартири. Натомість, він покликався на те, що акт про залиття не відповідає вимогам діючого законодавства, зокрема повідомляє, що він не був присутній при складанні даного акту, а підписав його тільки згодом. Також стверджує, що зведений кошторисний розрахунок ремонту у квартирі позивача не є належним доказом розміру завданої шкоди. Крім того, вимогу щодо відшкодування моральної шкоди вважає необґрунтованою та безпідставною. Надаючи оцінку аргументам сторін, суд вважає аргументи сторони позивача належним чином обґрунтованими та мотивованими, а аргументи сторони відповідача безпідставними. Так, оцінивши наявну у матеріалах справи копіяю акту про залиття квартири [ADDRESS] від 28.02.2023 суд прийшов до висновку, що доводи відповідача про невідповідність даного акту вимогам законодавста та відповідно неналежність такого доказу наявності вини відповідача у залитті належної позивачу квартири, не заслуговують на увагу, оскільки акт відповідає формі, встановленій Правилами від 17.05.2005 № 76, в ньому наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття. Тобто, наданий позивачем акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. Акт від 28.02.2023 було складено в присутності належних спеціалістів (головного інженера, майстра дільниці, слюсара-сантехніка), які володіють спеціальними знаннями та мають відповідну кваліфікацію, який був ними підписаний, тому такий акт відповідає вимогам законодавства. При цьому, не погоджуючись з актом від 28.02.2023 відповідач посилався на те, що він не був присутній при складанні акту, однак не подав жодних доказів на підтвердження цього факту. Так, у правовій позиції викладеній у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2018 у справі №753/20314/15, зазначено, що не підписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотнього останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи. Тобто наданий позивачем акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачем не спростовані. Тому аргументи відповідача про те, що акт не відповідає вимогам діючого законодавства, оскільки такий складений без участі відповідача, суд відхиляє. Таким чином, аналізуючи усі з`ясовані в\~\~судовому\~\~засіданні\~\~обставини та дослідивши надані докази, зокрема акт про залиття від 28.02.2023 суд приходить до переконання, що залиття квартири [ADDRESS] відбулось з вини власника квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] , який зобов`язаний дотримуватися правил користування внутрішними квартирними мережами, тобто каналізацією і водопроводом. В той же час, суд вважає за необхідним констатувати, що відповідачем не надано жодного належного, допустимого та достовірного доказу у розумінні ст. ст. 76-79 ЦПК України на спростовання його вини у залитті квартири, співвласником якої є позивач. Твердження відповідача про те, що у матеріалах справи відсутня копія угоди позивача з КП «УК`Комфортний Стрий» як з виконавцем послуг з утримання будинку де знаходиться квартира, що б підтверджувало право КП «УК`Комфортний Стрий» на оформлення та видачу акту про затоплення, не беруться судом до уваги, як такі, що носять формальний характер та не спростовують вини відповідача у завданні шкоди, та відповідно не можуть бути підставою для відмови у задоволені правомірних та обґрунтованих вимог позивача. Що стостується аргументів відповідача у поданому відзиві, про те що [PERSON] є неналежним позивачем, оскільки такій належить на праві власності тільки 1/5 частини квартири, то такі не заслуговують на увагу, оскільки подання позову тільки одним із співвласників квартири ніяким чином не порушує права відповідача, який має відповідати перед будь-ким зі співвласників, який пред`явив до нього обґрунтовану вимогу про відшкодування шкоди. Щодо твердження відповідача про те, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва на поточний ремонт приміщень квартири [ADDRESS] на загальну суму 10\~184 гривень є неналежним доказом у справі, оскільки такий розрахований на площу 7,60 кв.м., а загальна площа стелі санвузла, яка поребує ремонту - 3,8 кв.м., тому реальна вартість відновлювальних робіт визначена зведеним кошторисним розрахунком вартості обєкта будівництва виготовленим, саме на його замовлення ПП «Ромтех Проект» та становить 2087 грн., то суд зазначає наступне. Так, згідно експлікації приміщень квартири з технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , площа санвузла становить 4,0 кв.м.. При цьому, як вбачається з акту №64 про залиття квартири [ADDRESS] , складеного 28.02.2023 року, виявлені замокання у туалеті 1,3 кв.м. та у ванній 2,5 кв.м, що разом становить 3,8 кв.м.. Судом проаналізовано зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва на поточний ремонт приміщень квартири [ADDRESS] виготовлений ПП «Ромтех Проект», зокрема з локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 вбачається, що такий розрахунок ремонту проведено з урахування таких робіт і витрат - демонтаж гіпсокартонних плит з каркасом, площа 0,076 кв.м., улаштування обшивки стель гіпсокартонними плитами по каркасу 0,076 кв.м., гіпсокартон, розбирання багету 16,5 м., улаштування гіпсових пагонних ліпних виробів (багет) - 16,5 м., багет -16,5м., шпаклювання стель мінеральною шпаклівкою -0,156 кв.м., склосітка, поліпшене фарбування - 0,156 кв.м. Разом вартість будівельних робіт становить - 7048 грн.. З наданого відповідачем зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва поточного ремонту стелі квартири [ADDRESS] підготовленого ПП «Ромтех Проект» вбачається, що такий проведений з урахування таких робіт і витрат - шпаклювання стель мінеральною шпаклівкою з ґрунтуванням, поліпшене фарбування за перший раз, поліпшене фарбування за другий раз, площа 0,038 га., разом вартість будівельних робіт становить 957 грн.. Тобто у справі наявні два зведені кошторисні розрахунки вартості об`єкта будівництва на один і той же об`єкт, який потребує ремонту однак з зазначенням різних площ та різних видів робіт одних з яких долучений позивачем другий відповідачем. При цьому суд зазначає, що у зв`язку із заперечанням відповідачем розміру завданих збитків, зазачених в позові, такий вправі був клопотати про призначення по справі оціночно-будівельної експертизи для з`ясування обставин, щодо вартості відновлення пошкоджень, завданих залиттям квартири позивача, або ж надати у відповідності до ст. 106 ЦПК України суду висновок експерта виготовлений на його замовлення, проте відповідач таким правом не скористалася.. Так, ст.106 ЦПК України, передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною шостою ст.106 ЦПК України\~зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч.5 ст.\~106\~ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Позивачем на спростування долученого відповідачем зведеного кошторису також не заявлено жодних клопотань про призначення експертизи чи виклик у якості свідка інженера проектувальника, який підготовив зведені кошториси, а тому з урахуванням того що у силу ч. 7 ст. 81 ЦПК України суд позбавлений можливості збирати докази, що стосуються предмету спору з власної ініціативи та враховуючи той факт, що відповідачем не спростовано презумпції вини у завдані шкоди позивачу - затопленні її квартири, тому при визначенні розміру шкоди, яка підлягає відшкодуванню позивачці, суд виходить з наявних у матеріалах справи доказах. Так, суд критично оцінює долучений відповідачем кошторис, оскільки такий не підтверджує безпосереднього огляду інженером проектувальником квартири позивача та обізнаність про те, які роботи необхідно провести для відновлення стелі у санвузлі до попереднього стану, що має істотне значення для доведеності реального розміру заподіяного позивачу збитку залиттям квартири. Такий кошторис виготовлено на замовлення та зі слів відповідача щодо площі, яка потребує ремонту та виду ремонтних робіт. Також, з вказаного кошторису вбачається, що у такому не вказано за поточними цінами станом на яку дату такий було складено. Твердження відповідача, що у зведеному кошторисі, який долучений позивачем до позовної заяви розрахунок суми проведено на площу 7,6 кв.м., а не 3,8 кв.м., то суд звертає увагу, на те, що така площа за проведення таких робіт як демонтаж гіпсокартонних плит з каркасом та в подальшому улаштування обшивки стель гіпсокартонними плитами по каркасу вказана з урахуванням проведення демонтажу металевого каркасу - 0,038 та демонтажу гіпсокартонних плит 0,038 (0,038+0,038 = 0,076), улаштування каркасу -0,038 та обшивки стель гіпсокартонними плитами по каркасу 0,038 (0,038 = 0,038 = 0,076 ) При цьому для суду залишається незрозумілим зазначення у зведеному кошторисі, який долучений позивачем, вартості робіт по шпаклюванню стелі мінеральною шпаклівкою та поліпшення фарбування розраховане на площу 0,156 (15,6 кв. м.). Тому суд з урахуванням заперечень відповідача щодо площі санвузла, яка потребує ремонту з урахуванням цін, які зазначені саме у зведеному кошторисі позивача, зменшує вказану суму за надані послуги виходячи з наступного розрахунку 0,038*9501,40 грн. = 361,05 грн., - шпаклювання стель мінеральною шпаклівкою 0,038*7678,61 грн. = 291,78*2 рази фарбування = 583,56 грн.. Тобто, вартість робіт зі шпаклювання та поліпшеного фарбування (2 рази) з урахуванням площі 3,8 кв.м. та цін які зазначені у зведеному кошторисі долученому позивачем станом на 01.05.2023 становить 944,61 грн.. А згідно кошторису долученого відповідачем такі послуги оцінені у 957 грн., однак такий не враховується судом, оскільки в ньому не зазначено за цінами на яку дату такий проведено. Таким чином, всього вартість будівельних робіт необхідних для проведення ремонту санвузла у квартирі позивача з урахуванням зменшення суми судом становить - 5\~312,61 грн., а не 7048 грн.. Відтак, сума по зведеному кошторисному розрахунку становить 8101,93 грн. з яких: вартість будівельних робіт 5312,61 грн. + вартість кошторисних робіт 1000 грн. + кошторисний прибуток 439 грн. = 6751,61 грн, відповідно сума нарахованого ПДВ становить 1350,32 грн.. Таким чином, оскільки відповідач не спростував належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, а навпаки у судовому засіданні не заперечив даний факт, клопотання про проведення відповідної судової експертизи, зокрема, на предмет визначення розміру спричиненої позивачу майнової шкоди не заявляв, тому суд приходить до переконання, що на користь позивача підлягає відшкодуванню заподіяна внаслідок залиття квартири майнова шкода у розмірі 8101,93 грн.. Щодо позовних\~вимог у\~частині стягнення\~з відповідача\~на користь\~позивача моральної\~шкоди у\~розмірі 5000\~грн.,\~то суд,\~визначаючи розмір\~відшкодування моральної\~шкоди,\~враховує характер\~та обсяг\~негативних емоцій\~та переживань,\~яких позивач\~зазнала через\~затоплення її\~квартири,\~що призвело\~відповідно до\~певних незручностей\~та клопотів\~по відновленню\~майна,\~затрат певного\~часу та\~коштів на\~таке відновлення,\~а також\~інші обставини\~справи в\~їх сукупності,\~виходячи з\~принципу розумності,\~виваженості та\~справедливості,\~доходить висновку\~про стягнення\~на користь\~позивача 1000\~грн.\~моральної шкоди\~і вважає,\~що такий\~розмір є достатнім для розумного задоволення потреб позивача у даній ситуації. Висновки суду за результатами розгляду позовної заяви. На підставі\~досліджених у\~судовому засіданні\~доказів суд\~дійшов висновку,\~що позов\~підлягає частковому\~задоволенню,\~а саме\~з [PERSON] \~слід стягнути\~на користь\~позивача [PERSON] \~майнову шкоду\~у розмірі\~ 8101,93\~грн. та моральну\~шкоду у\~розмірі по\~1000\~грн. Щодо судових витрат. Крім того, відповідно до п. 6 ч. 1\~ст.\~264\~ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати. Згідно ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Положеннями п.3ч.2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що у разі часткового задоволення позову- на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку із частковим задоволенням позовних вимог з відповідача на користь позивача [PERSON] слід стягнути сплачений судовий збір у розмірі 1073,60 грн.. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 1700 грн, суд виходить із диспозиції ч. 1\~ст. 137 ЦПК України, у відповідності до котрої витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.(ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Частиною 8\~ст.\~141\~ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Тобто, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правової допомоги. Так, позивачем долучено квитанцію прибуткового касового ордеру №45 від 12.05.2023 року, згідно якої вона понесла витрати на правову допомогу у розмірі 1\~700 гривень. При цьому позивачем до закінчення судових дебатів у справі не долучено договору про надання правової допомоги та акту виконаних робіт, у зв`язку з чим вимога про стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат на правову допомогу у розмірі 1700 грн., слід залишити без розгляду.

Outcome: partial