Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-27 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду із позовом до Хустської міської ради, третя особа без самостійних вимог приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Гелеван Сергій Іванович про визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини. \~ В обґрунтування позовних вимог вказують, що [INFO] помер [PERSON] , який був чоловіком позивачки [PERSON] та батьком позивачів [PERSON] та [PERSON] . [PERSON] проживав за адресою [ADDRESS] . До дня своєї смерті [PERSON] заповіту не складав та після його смерті відкрилася спадщина за законом. Позивачі звернулися до приватного нотаріуса Хустського нотаріального округу Гелеван С.I. для оформлення спадщини за законом після смерті [PERSON] . Всі троє позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] виявили бажання відмовитися від прийняття спадщини після смерті [PERSON] на користь [PERSON] , яка є дочкою померлого і належно прийняла спадщину, оскільки зареєстрована та проживала на момент смерті із [PERSON] разом в житловому будинку в [ADDRESS] . При цьому нотаріусом було роз`яснено, що відмову від прийняття спадщини позивачі мали подати письмово до нотаріуса протягом шестимісячного терміну після смерті [PERSON] , тобто до [INFO] . Відповідно до пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», було передбачено , що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Згідно з положеннями постанови Кабміну №469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану, довоєнні норми визначення строків прийняття спадщини набувають чинності 19 червня 2023 року. Це передбачено положеннями постанови Кабміну №469 від 9 травня 2023 року, які набувають чинності через місяць 3 дня офіційного опублікування документа , яке відбулося 18 травня 2023 року в газеті "Урядовий кур`єр". Отже, до червня 2023 року законодавством було збільшено термін на прийняття спадщини до 10 місяців, а з 19.06.2023 року внесено зміни та повернуто строки прийняття спадщина та відмови - 6 місячний термін. Про ці зміни в законодавстві позивачі не були обізнані оскільки попередньо консультувалися у нотаріуса та вважали, що мають ще достатній час - 10 місяців для подання заяв про відмову у прийнятті спадщини . Однак при зверненні до нотаріуса на даний час їм було роз`яснено про прийняття відповідних змін та наслідків , а також роз`яснено , що ними пропущено 6 місячний термін на подання зави про відмову у прийнятті спадщини за діючим законодавством та рекомендовано звернутися до суду для поновлення строку на подання заяви про відмову у прийнятті спадщини .\~ Також позивачі зазначають, що після смерті [PERSON] перебували тривалий час за кордоном , що підтверджено закордонними паспортами та не мали можливості подати заяви до нотаріуса та отримати вчасно консультацію. В зв`язку із цим позивачі\~ просять суд визначити додатковий строк для подання заяви про відмову від прийняття спадщини. В судове засідання позивачі [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не з`явилися надіславши суду заяви про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримують та\~ просять їх задоволити. В судове засідання представник Хустської міської ради не з`явився, подав суду заяву в якісь просить розглянути справу без їх участі за наявними матеріалами у справі. Третя особа приватний нотаріус Гелеван С.І. в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини, на які сторона посилалася, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на підтвердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає, що в задоволенні позовних вимог необхідно відмовити виходячи з наступного. Як вбачається із матеріалів справи, [INFO] помер [PERSON] (а.с.7). [PERSON] був чоловіком позивачки [PERSON] , відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] (а.с.8). В шлюбі в сторін народилось троє дітей [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11-12). Всі троє позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] виявили бажання відмовитися від прийняття спадщини після смерті [PERSON] на користь [PERSON] , яка є дочкою померлого і належно прийняла спадщину, оскільки зареєстрована та проживала на момент смерті із [PERSON] разом в житловому будинку в [ADDRESS] (а.с.13). Свідоцтв про право на спадщину спадкова справа не містить. Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися після його смерті. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки - ст.1261 ЦК України. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її - ст.1268 ЦК України. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.\~ Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто - ч.1, 2 ст.1269 ЦК України. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Стаття 1272 ЦК України визначає наслідки у разі пропущення строку для прийняття спадщини, а саме якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.\~ За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.\~ За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до п. 25 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» відмова від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців допускається лише протягом строку для прийняття спадщини. Після закінчення цього строку частка у спадщині не може бути збільшена з тих підстав, що хто-небудь зі спадкоємців відмовляється від спадщини на користь інших спадкоємців. У таких випадках особа, яка прийняла спадщину, має право розпорядитись всім або частиною майна, отриманого в порядку спадкування, шляхом відчуження її іншому спадкодавцеві за договором купівлі-продажу, дарування, міни тощо. Як вбачається з встановлених судом фактичних обставин справи, позивачі не скористались своїм правом на подачу заяви про прийняття спадщини на протязі 6 місячного строку. Також встановлено, що заяви про відмову від прийняття спадщини на протязі 6 місячного строку позивачі нотаріусу не подавали. З аналізу Цивільного Кодексу України вбачається, що він не містить норми, яка дає право визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини. Тим самим законодавець гарантує отримання частки у спадщині спадкоємцям, а тому суд не вбачає підстав для застосування до даних правовідносин аналогії закону чи аналогії права, так як ЦК України чітко встановлює можливість відмови спадкоємця від прийняття спадщини, шляхом подачі заяви про відмову від прийняття спадщині у 6-ти місячний строк з дня відкриття спадщини. Аналогічна позиція відображена в постанові КЦС ВС від 14.05.2018 року у справі №296/106/37/15-ц. Крім того, на думку суду, позивачами не надано належних та допустимих доказів того, що встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про відмову від прийняття спадщини було пропущено з поважних причин. Враховуючи викладене, суд не вбачає порушень чи обмежень прав позивачів на володіння і розпорядження спадковим майном, тому в задоволенні позову слід відмовити. \~

Outcome: dismissed