Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-02 00:00:00

У травні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з зазначеним позовом до Херсонської міської ради, посилаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] , яка належала померлій на праві власності. Зазначала, що при житті, а саме 11 серпня 2009 року [PERSON] склала нотаріально посвідчений заповіт, яким все належне їй рухоме і нерухоме майно де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те на що вона матиме право, заповідала їй, [PERSON] . Отже, спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] є вона, [PERSON] . Позивачка вказувала, що після смерті [PERSON] вона не прийняла спадщину, оскільки після її смерті територія Херсонської області перебувала під ударами збройних сил росії. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області з анексованим Кримом та розпочала окупацію регіону. На початку березня Збройні сили України втратили контроль над обласним центом містом Херсон; російськи війська окупували практично всю територію області. Місто Херсон перебувало під окупацією до листопада 2022 року. Державні органи України не функціонували належним чином на окупованих територіях. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжується Указами Президента України до теперішнього часу. Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24 червня 2022 року №719 були внесені зміни до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану від 28 лютого 2022 року №1164, підпунктом 3 якої встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивачка звернула увагу суду на те, що перебіг відповідного строку за вже відкритою спадщиною було зупинено з 06 березня 2022року (включно), в день набрання чинності постановою КМУ від 06 березня 2022року №209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164», якою постанову було доповнено пунктом 3. З урахуванням останніх змін пунктом 3 Постанови було встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності п.3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини становитиме 10 місяців. При цьому строк для прийняття (відмови від) спадщини, яка відкрилася під час дії воєнного стану, може бути меншим ніж 10 місяців у разі припинення або скасування воєнного стану. Стверджувала, що у неї існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, оскільки на момент смерті спадкодавця вона проживав на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, і нотаріуси тривалий час не приймали відвідувачів та не працювали, та були закриті відповідні реєстри, що позбавляло нотаріусів можливості перевірки необхідної інформації, в тому числі щодо чинності реєстрації прав власності спадкодавця, актів цивільного стану , щодо підтвердження чи то спростування місця реєстрації спадкодавця. Крім того, оскільки м. Херсон та Херсонська область були тимчасово окупованими територіями будь-які державні органи України не працювали. Тільки в кінці листопада 2022 року вона отримала можливість покинути місце своєї реєстрації та проживання у м. Херсоні та переїхати в м. Українку, Обухівського району, Київської області. Вказувала, що 10 квітня 2023 року вона отримала можливість звернутися до Української державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але завідувачка Української державної нотаріальної контори своїм листом від 18 квітня 2023 року № 230/02-14 повідомила її про пропуск нею встановленого законом строку для прийняття спадщини та роз`яснено необхідність його поновлення в судовому порядку. Також, у даному листі було вказано про відсутність заведеної спадкової справи до майна померлої, відсутність можливих інших спадкоємців та їх заяв про прийняття спадщини або видачі свідоцтва про право на спадщину. Позивачка вважає, що причини пропуску встановленого законом строку для прийняття нею спадщини є поважними, тому посилаючись на вище викладені обставини, просила суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Херсоні, терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 26 травня 2023 року по справі відкрите провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 19). Ухвалою суду від 07 вересня 2023 року підготовче провадження по справі було закрите та справа була призначена до розгляду (а.с. 45). Позивачка у судове засідання не з`явилася, надала до суду клопотання про підтримання позовних вимог, просила їх задовольнити та розглянути справу за її відсутність (а.с. 24,32-33). Представник відповідача, діючий за довіреністю від 19 квітня 2023 року у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву згідно якої просив суд розгляд справи провести у його відсутність, що підтверджується відповідною заявою (а.с. 25-26,26а -26б). На підставі\~ч.2\~ст.\~247\~ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд вважає, що спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються розділом третім главою 84 книги шостої ЦК України, тому при винесенні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами. Судом встановлено, що [INFO] в м. Херсоні померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.12). При житті, а саме 11 серпня 2009 року [PERSON] склала нотаріально посвідчений заповіт, яким все належне їй рухоме і нерухоме майно де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалось, і все те на що вона матиме право, заповідала позивачці [PERSON] (а.с. 10). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] , яка належала померлій на праві власності. Спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] є [PERSON] . Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. Судом встановлено, що після смерті [PERSON] , позивачка не мала можливості прийняти спадщину, оскільки на час смерті померлого, територія Херсонської області перебувала під ударами збройних сил росії. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області з анексованим Кримом та розпочала окупацію регіону. На початку березня Збройні сили України втратили контроль над обласним центом містом Херсон; російськи війська окупували практично всю територію області. Місто Херсон перебувало під окупацією до листопада 2022 року. Державні органи України не функціонували належним чином на окупованих територіях. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України Указом Президента України №64/2022 було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжується Указами Президента України до теперішнього часу. Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24 червня 2022 року №719 внесені зміни до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану від 28 лютого 2022 року №1164. Підпунктом 3 Постанови установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Перебіг відповідного строку за вже відкритою спадщиною було зупинено з 06 березня 2022року (включно), в день набрання чинності постановою КМУ від 06 березня 2022року №209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164», якою постанову було доповнено пунктом 3. З урахуванням останніх змін п.3 Постанови встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності п.3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини становитиме 10 місяців. При цьому строк для прийняття (відмови від) спадщини, яка відкрилася під час дії воєнного стану, може бути меншим ніж 10 місяців у разі припинення або скасування воєнного стану. Отже, у позивача існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, оскільки на момент смерті спадкодавця він проживав на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, і нотаріуси тривалий час не приймали відвідувачів та не працювали. Крім того, були закриті відповідні реєстри, що позбавляло нотаріусів можливості перевірки необхідної інформації, в тому числі щодо чинності реєстрації прав власності спадкодавця, актів цивільного стану, щодо підтвердження чи то спростування місця реєстрації спадкодавця. Також, оскільки м. Херсон та Херсонська область були тимчасово окупованими територіями будь-які державні органи України не працювали. З матеріалів справа вбачається, що в кінці листопада 2022 року позивачка отримала можливість покинути місце своєї реєстрації та проживання у м. Херсоні та переїхати в м. Українку, Обухівського району, Київської області. 01 грудня 2022 року [PERSON] була взята на облік внутрішньо переміщеної особи та 01 грудня 2022 року отримала довідку від 01 грудня 2022 року №3235-7001647960 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с. 9). Встановлено, що 10 квітня 2023 року позивачка звернулася до Української державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с. 13). Листом Української державної нотаріальної контори від 18 квітня 2023 року № 230/02-14, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини та роз`яснено про необхідність його поновлення в судовому порядку (а.с. 14). Відповідно до ст. ст. 1216, 1218\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно з частинами 1,2 ст.1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Згідно з ч.1ст. 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Частиною третьою статті 1272\~ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Позивачка, як спадкоємиця за заповітом, має право на спадщину, тому має право на звернення до суду з зазначеними вимогами. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зі змісту п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення цих дій. За таких обставин суд прийшов до висновку, що строк для прийняття спадщини позивачка пропустила з поважної причини. Вказані обставини свідчать про існування для позивачки об`єктивних труднощів для своєчасного звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Крім того, суд враховує, що відповідач не заперечував проти задоволення позову, а тому у відповідності до ч.1 ст. 81ЦПК України зазначені обставини не підлягають доказуванню. Стаття 3 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. Згідно ст.41Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном. З огляду на викладене, суд вважає, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд також вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Судовий збір по справі складає 1073,60 грн., які повністю сплачено позивачем при зверненні до суду (а.с. 1).

Outcome: approved