Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-21 00:00:00

У жовтні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія, Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про захист прав споживача, визнання дій протиправними, зобов?язання вчинити дії, стягнення матеріальної шкоди. Позов обґрунтовано тим, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності позивач є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу домоволодіння серія та номер 2421, виданого 16 червня 2007 року. Разом з цим, позивач є споживачем електричної енергії за вказаною адресою на підставі відкритого особового рахунку № [NUMBER] . 28 вересня 2021 року приблизно о 12 год. 13 хв. вищевказаний будинок, на думку позивача, було безпідставно та без належного повідомлення відключено. Позивач вказувала на те, що у цей час на території домоволодіння знаходилася її матір [PERSON] . Як вбачається зі слів матері позивача, з вулиці підїхала машина з працівниками, які почали щось робити з електромережею біля будинку. Вона ( [PERSON] ) підійшла до них та поцікавилася тим, що вони роблять, на що вищевказані особи не надали жодних документів та не представилися належним чином, а лише сказали їй, що на лінії електромережі виявлено пошкодження та вони його лагодять. Після цього у будинку зникло світло. У подальшому, через мобільний додаток Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» позивач дізналася, що її будинок відключено від електромережі планово, дата і час відключення 27 вересня 2021 року з 08 год. 30 хв. по 19 хв. 30 год. Разом з цим, 03 березня 2020 року позивач звернулася до ПАТ\~«Київобленерго» щодо належної роботи засобу обліку електроенергії, у\~зв`язку з дуже завищеними показаннями лічильника. За результатами її звернення було вилучено і направлено на перевірку метрологічних характеристик прилад обліку електроенергії, про що було складено акт-повідомлення про направлення на експертизу ЗВТ від 03 березня 2020 року. Відповідно до протоколу перевірки метрологічних характеристик від 20 жовтня 2020 року, проведеного ЖТЕК Київські регіональні електромережі, було встановлено, що прилад обліку електроенергії непридатний для використання. З огляду на це, позивачу було встановлено новий прилад з нульовими показниками. З моменту\~встановлення нового\~приладу лічильник\~працював справно\~і показники\~нараховувались та\~оплачуються також\~позивачем вчасно.\~Однак і\~надалі оплата\~за споживання\~електроенергії нараховувалась відповідно до показів непридатного лічильника. У свою чергу, позивачем було направлено заяву до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про перерахунку платежів, однак відповіді позивачем не отримано. Позивач вважає, що такі дії відповідачів є незаконними та такими, що грубо порушують її права як споживача та завдають їй значної матеріальної та моральної шкоди. Посилаючись на викладене, позивач просила суд визнати дії ТОВ\~«Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що виразилися у відключенні належного їй домоволодіння [ADDRESS] від електричної мережі протиправними; визнати бездіяльність ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що виразилися в нездійсненні перерахунку заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії за адресою належного позивачу домоволодіння протиправними; зобов`язати ТОВ\~«Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснити безоплатне підключення домоволодіння до електромережі; зобов`язати ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» здійснити перерахунок заборгованості за фактично надані послуги з надання електричної енергії домоволодіння належного позивачу, розрахувавши заборгованість по середньому добовому обсягу споживання; стягнути з ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ПрАТ\~«ДТЕК Київські регіональні електромережі» на її користь шкоду у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії, за весь час недоотриманої електричної енергії за адресою належного їй домоволодіння. Водночас,\~заперечуючи проти\~позову,\~у листопаді\~2021\~року відповідач ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON] , в якому товариство просило стягнути із [PERSON] заборгованість за спожиту електроенергію за договором про постачання електричної енергій постачальником універсальних послуг №400830495 від 01.01.2019 року в розмірі 143\~365\~грн 61 коп. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 30\~листопада 2021 року об`єднано в одне провадження цивільну справу №361/8656/21 (провадження №2/361/3889/21) за позовом [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія», Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про захист прав споживача, визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії, стягнення матеріальної шкоди із цивільною справою №361/10379/21 (провадження №2/361/4385/21) за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» до [PERSON] , третя особа: Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію, присвоївши їм №361/8656/21. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Орещенко Л.А. заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила в задоволенні зустрічного позову відмовити. У судовому засіданні представник відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» адвокат Тронь І.В. просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] та задовольнити заявлені ним зустрічні позовні вимоги. У судовому засіданні представник відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» позовні вимоги [PERSON] не визнав повністю, просив задовольнити зустрічні позовні вимоги. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши надані сторонами докази у справі, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] (далі домоволодіння), на підставі договору купівлі-продажу домоволодіння серія та номер 2421, виданого 16 червня 2007 року. Позивач [PERSON] була споживачем електричної енергії та використовувала її за адресою домоволодіння на підставі договору укладеного з ПрАТ «Київобленерго». З 01 січня 2019 року позивач стала споживачем електроенергії в домоволодінні на підставі договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг 400830495, укладеного з ТОВ «Київська обласна ЕК», шляхом приєднання позивача [PERSON] до умов договору про постачання електричної енергії, опублікованого на вебсайті відповідача ТОВ «Київська обласна ЕК», шляхом фактичного споживання електричної енергії за адресою домоволодіння та здійснення оплати спожитої електроенергії. Як вбачається з розрахунку заборгованості, наданого відповідачем ТОВ «Київська обласна ЕК», станом на час коли послуги позивачу [PERSON] почали надаватися саме відповідачем, у [PERSON] вже був зазначений борг за спожиту електроенергію в розмірі 136 143, 52 грн. Також з відповіді №04/530/17012 від 20.10.2021 року відповідачем ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надано інформацію щодо фактичного обсягу розподіленої електроенергії позивачем починаючи з 01\~січня 2019 року. Так, відповідач зазначає, що позивачем в січні 2019 року було спожито 95520 кВТ*год; в лютому 2019 року було спожито 0\~кВТ*год; в березні 2019 року спожито 114 кВТ*год. Водночас позивачем надано копію рахунку наданого ПАТ\~«Київобленерго» за спожиту в домоволодінні електроенергію за фактичними показами лічильника зафіксованими на період 01.12.2018 року, де відсутні дані про заборгованість за надану електроенергію, а навпаки існує переплата. Таким чином, суд вважає, що спірна заборгованість могла виникнути лише за період грудень 2018 року останній місяць надання ПАТ\~«Київобленерго» послуг позивачу та січень 2019 року, що надає підстави вважати що в нарахуванні/обліку спожитої електроенергії існує похибка, так як в позивача за інші періоди відсутні такі об`єми споживання електричної енергії за один місяць. Як вбачається з матеріалів справи, 03 березня 2020 року позивач [PERSON] звернулася до відповідача ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» щодо належної роботи засобу обліку електроенергії. За результатами такого звернення було вилучено і направлено на перевірку метрологічних характеристик прилад обліку електроенергії, про що, у свою чергу, було складено актповідомлення про направлення на експертизу ЗВТ від 03.03.2020 року. Наступного дня позивачу було встановлено новий прилад з нульовими показниками. Зі змісту протоколу перевірки метрологічних характеристик від 20\~жовтня 2020 року вбачається, що було проведено ЖТЕК Київські регіональні електромережі було встановлено, що прилад обліку електроенергії непридатний для використання. Незважаючи на те, що було встановлено несправність приладу обліку електроенергії та на звернення позивача до відповідачів з відповідними заявами, перерахунок заборгованості так і не було здійснено, відповіді позивачу на її звернення так надані і не були. При цьому 28 вересня 2021 року домоволодіння позивача було без належного повідомлення відключено від електромережі. У судовому засіданні на заперечення доводів позивача представником відповідача ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було надано копії листів-відповідей, адресованих позивачці, без дати та вихідного номеру та без доказів їх направлення позивачу. В даних відповідях містяться посилання на перевірку метрологічних характеристик приладу обліку, яким встановлено, що засіб обліку придатний, та працює в класі точності. Також суду було надано копію протоколу перевірки метрологічних характеристик від 11 серпня 2021 року. В результатах перевірки зазначено, що прилад є придатним. Крім того, у судовому засіданні представником відповідача ПрАТ\~«ДТЕК Київські регіональні електромережі» було заявлено клопотання про призначення судової електротехнічної експертизи засобу обліку електричної енергії для усунення розбіжностей. За клопотанням представника відповідача експертизу було доручено ДП «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживача» (ДП «Укрметртестстандарт»). Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 02\~серпня 2022 року призначено проведення судової електротехнічної експертизи засобу обліку електричної енергії, заводський № 50892649 тип ZMG310CR4.041b.37S2, 2014 року. На виконання ухвали суду на адресу суду надійшов лист №03-20/21 від 24 січня 2023 року, в якому зазначено, що за результатами повірки встановлено, що лічильник електричної енергії відповідає вимогам нормативної документації підприємства-виробника та своєму класу точності, та є придатним до застосування. За вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За приписами статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи і ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до положень ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Положення статті 102 ЦПК України встановлює вимоги до експертного висновку. Так, висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що проведена за ухвалою суду експертиза не відповідає положенням статті 102 ЦПК України та не може бути взята судом до уваги, як належний та допустимий доказ. Суд вважає належним та допустимим доказом дійсного технічного стану лічильника електричної енергії є протокол перевірки метрологічних характеристик від 20.10.2020 року. До такого висновку суд дійшов на підставі наступного. Так, протокол перевірки метрологічних характеристик від 20 жовтня 2020 року, проведений за участю споживача та за датою проведення відповідає часу та даті його зняття та опломбування, а також часу звернення позивача з відповідними заявами до відповідачів. У той же час, перевірка від 11 серпня 2021 року проведена без повідомлення споживача. Також відповідач не навів жодних аргументів та не вказує, у зв`язку з чим відповідачем проводилася повторна метрологічна перевірка майже через рік після проведення першої. Дана обставина ставить під сумнів правдивість та правильність проведеної повторної перевірки. Крім цього, підставами вважати сумнівною проведену повторну перевірку є не лише той факт, що вона проводилася без участі позивача і повідомлення її про проведення такої повторної перевірки, та те, що з часу проведення першої перевірки пройшло 10 місяців, є незрозумілим яким чином зберігався та можливо використовувався прилад між проведеними перевірками. Так, відповідно до п. 2.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів у разі отримання заяви споживача представник енергопостачальника протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості від дати запису заяви в журналі повинен зняти лічильник, опломбувати і направити його на експертизу. У разі виявлення представником енергопостачальника ознак порушень, наведених у пунктах 1.3.1-1.3.3 Положення, або його сумніву в правильній роботі лічильника такий лічильник також у зазначені терміни підлягає зняттю, пломбуванню і направленню на експертизу. Зняття та опломбування лічильника, що підлягає експертизі, проводиться у присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Експертиза лічильника, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача (за його бажанням). Відповідно до пункту 2.3. цього ж Положення: «Лічильники, що підлягають експертизі, повинні пломбуватися з використанням пломби, логотип якої містить індивідуальний номер та назву енергопостачальника. Пломба додатково встановлюється у тому самому місці, де встановлена пломба Держспоживстандарту. У разі неможливості встановити пломбу в цьому місці або виявлення пристосувань для заниження показань лічильника лічильник разом з цими пристосуваннями пакується в поліетиленовий пакет і опломбовується в присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на ходовій клітці). Відповідно до п. 2.6. Положення лічильник, що підлягає експертизі, разом з пристосуваннями для заниження показань лічильника (при їх наявності) доставляється на місце її проведення представником енергопостачальника або споживачем за усною домовленістю сторін. У разі втрати споживачем лічильника або порушення пломби, зазначеної у п. 2.3 Положення, експертиза лічильника не проводиться. Враховуючи той факт, що опломбування лічильника здійснювалося відповідно до Положення за участі споживача під час його зняття, та пломбу було знято під час першої метрологічної перевірки, а повторне опломбування не проводилося, то відповідно до п. 2.6. Положення, відповідач не мав права проводити експертизу лічильника, який не був опломбований і за таких обставин протокол перевірки метрологічних характеристик від 11.08.2021 року є неналежним доказом. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що з боку позивача [PERSON] було доведено належними та допустимими доказами факт несправності засобу вимірювання електроприладу. Згідно з п. 7.1. Розділу VII Правил роздрібного ринку електричної енергії, електрична енергія споживачу, який не допускає порушень своїх договірних зобов`язань перед оператором системи передачі та/або оператором системи розподілу та електропостачальником, постачається безперервно, крім випадків, передбачених умовами договорів, укладених споживачами з електропостачальником та оператором системи, та нормативно-правовими актами, у тому числі цими Правилами. Відповідно до п. 5.1.4. Розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, оператор системи несе відповідальність у порядку, передбаченому законодавством України, за завдані споживачу та/або електропостачальнику, іншому учаснику роздрібного ринку збитки внаслідок порушення ним умов договору та цих Правил. Згідно з п. 5.1.5. Розділу V Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі переривання електропостачання, спричиненого неправомірними діями (бездіяльністю) оператора системи, він несе відповідальність перед споживачем та електропостачальником електричної енергії згідно з законодавством. Відповідно до п. 7.5 Розділу VII Правил роздрібного ринку електричної енергії, припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється: оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення, а електропостачальником за умови попередження споживача не пізніше ніж за 10 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості з оплати за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору з електропостачальником. Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження. Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом). Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього. Якщо підставою для припинення постачання електричної енергії є заборгованість споживача перед відповідним учасником роздрібного ринку, у попередженні про припинення постачання електричної енергії додатково зазначається сума заборгованості за відповідним договором та період, за який ця заборгованість виникла. У свою чергу, позивач заперечує факт про належне її повідомлення про відключення її домоволодіння від електропостачання. Водночас з боку відповідача також не було надано жодних доказів, які б вказували про таке попередження. За таких обставин, припинення енергопостачання за адресою належного позивачу домоволодіння не можна вважати правомірним, оскільки відбулося з порушенням вимог чинного законодавства, тобто без належного повідомлення позивача як споживача послуги. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про електроенергетику» енергопостачальники несуть відповідальність перед споживачами електричної енергії у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії у разі переривання електропостачання з вини енергопостачальника (згідно з умовами договору на постачання електричної енергії). З огляду на викладене, суд дійшов обґрунтованого висновку про задоволення первісного позову та відмову в задоволенні зустрічного позову.

Outcome: approved