Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] (на даний час [PERSON] ) , [PERSON] (на даний час [PERSON] ), уточивши яку просить суд: визначити, що частки співвласників спільної сумісної власності 37/100 часток квартири [ADDRESS] є рівними по 9,25/100 часток та [PERSON] , яка померла [INFO] , за життя належало право власності на 9,25/100 часток вказаної квартири; визнати за [PERSON] , [INFO] , право власності на 9,25/100 часток квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування пред`явлених вимог зазначено наступне. Він, [PERSON] , звернувся до Сьомої криворізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті його матері, [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого 03.05.2015 року виконавчим комітетом Димитрівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області. Внаслідок чого була відкрита спадкова справа. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із частки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Державним нотаріусом Сьомої криворізької державної нотаріальної контори Донцовою Н.Ю. було видано 10.03.2016 року постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Оскільки відповідно до свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] , виданого 11.06.1999 року Органом приватизації управління житлово-комунального господарства виконкому Криворізької міської Ради народних депутатів, згідно розпорядженням № С-1413 від 18.05.1999 року, співвласниками 37/100 часток вказаної квартири на праві спільної сумісної власності згідно до зазначеного правовстановлюючого документу є: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яка померла, тобто частки кожного зі співвласників у зазначеній частці квартири не визначені. Проте співвласники [PERSON] та [PERSON] на неодноразові виклики до нотаріальної контори не з`явились та не підтвердили, що за життя [PERSON] , між ними не було укладено договору про зміну розміру часток у квартирі, що частики всіх співвласників у квартирі, за вище вказаною адресою, не змінювались та є рівними, а саме 9,25/100. Таким чином, на час відкриття спадщини право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] , має наступний склад: [PERSON] : 9,25 /100 частки - підстава набуття права власності приватизація та 63/100 частки договір дарування; [PERSON] : 9,25 /100 частки - підстава набуття права власності приватизація; [PERSON] : 9,25/100 частки підстава набуття права власності - приватизація; [PERSON] : 9,25/100 частки підстава набуття права власності - приватизація. (саме зазначена частка є спадковою масою). Дані обставини підтверджуються правовстановлюючими документами: договір дарування, свідоцтво про право власності на житло та технічний паспорт. Заповіту [PERSON] не залишила. Спадкоємцями першої черги в порядку спадкування за законом [PERSON] , син померлої, що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] виданого 1.09.1961 року Жовтневим бюро ЗАГС Устинівського району Кіровоградської області. Спадщину після смерті матері він прийняв згідно із ст. 1268 ЦК України, так як постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та на теперішній час та сплачує комунальні послуги (копії квитанцій додаються до позову). Відповідачам по справі було відомо про смерть спадкодавця та вимог на спадщину вони не надавали, та разом не проживали зі спадкодавцем. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України. Державним нотаріусом у відмові про вчинення нотаріальної дії було рекомендовано звернутися до суду з вимогами про виділ спадкової частки та визнання права власності на відповідну частку в порядку спадкування за законом. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Зі змісту ст.357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Частинами 1, 2 ст.370 ЦК України визначено, що співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Оскільки він не може прийняти спадщину після смерті матері [PERSON] , у зв`язку із неможливістю визначення обсягу спадкового майна, він вимушений звернутися до суду із зазначеним позовом. Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою частки визначаються рівними. Відповідно до положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті співвласника частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. У зв`язку з тим, що відповідачі неодноразово повідомлялися нотаріусом про необхідність прибуття для вирішення спадкових питань, що було проігноровано ними. Така поведінка відповідачів перешкоджає оформленню правовстановлюючих документів на спадщину. Тому сам по собі виділ часток співвласників не захистить майнові права позивача, та таким чином нотаріусом у постанові було рекомендовано звернутися до суду про вирішення питання визнання права власності на відповідну частку в порядку спадкування за законом. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача подала заяву, згідно якої просить справу розглядати за її відсутності, на позовних вимогах наполягає. Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Відповідач [PERSON] та представник відповідачки [PERSON] подали заяву, згідно якої просять справу розглядати за їх відсутності, позов визнають в повному обсязі. Відповідно до ч.6 ст.263 ЦПК України, якщо одна зі сторін визнала пред`явлену до неї вимогу повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам ст.206 ЦПК України.

Outcome: approved