Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-08 00:00:00

[PERSON] звернувся до Богодухівського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області, у якому просить визнати за ним, [PERSON] , [INFO] , право власності на 1/4 (одну четверту) частку земельної ділянки кадастровий номер 6320810100:00:007:0199, площею 0,0949 га, розташовану за адресою: [ADDRESS] , передану для будівництва та обслуговування жилого будинку і господарських будівель, в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] , яка проживала за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем майна [PERSON] за заповітом. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне їй майно, у тому числі 1/4 (одну четверту) частку у праві власності на житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] та частки у земельній ділянці кадастровий номер 6320810100:00:007:0199, площею 0,0949 га, розташованій вказаною адресою. Позивач спадщину прийняв, подавши до Богодухівської державної нотаріальної контори відповідну заяву та 11.04.2023 отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/4 (одну четверту) частку будинку за вищевказаною адресою. Зазначений будинок належить на праві спільної часткової власності померлій [PERSON] та відповідачці [PERSON] , відповідачці [PERSON] та [PERSON] , при цьому їхні частки є рівними, тобто по 1/4 (одній четвертій) частці кожному. Також до складу спадщини входить частка у земельній ділянці кадастровий номер 6320810100:00:007:0199, площею 0,0949 га, розташована за адресою: [ADDRESS] , яка також належить померлій [PERSON] та відповідачці [PERSON] , відповідачці [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності. При цьому частки співвласників не визначені. За життя [PERSON] частки співвласників виділені не були, а наданий час зробити це неможливо у зв`язку зі смертю [PERSON] . Листом №\~592/01-16\~від 03.06.2023\~Богодухівської державної\~нотаріальної контори\~повідомлено позивачу\~про неможливість\~видачі свідоцтва\~про право\~на спадщину\~за заповітом\~на частину\~земельної ділянки\~з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199, площею 0,0949 га, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належала [PERSON] на праві спільної сумісної власності разом з [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , оскільки частка померлої за життя не визначена, співвласники земельної ділянки свої долі в спільному майні не виділяли та їх частки не були зареєстровані у відповідних органах, тому рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення розміру часток у праві власності на земельну ділянку за кожним із співвласників земельної ділянки. У зв`язку з вказаним позивач звернувся до суду з даним позовом. 24.08.2023 відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] подали зустрічні позови до [PERSON] .. В обґрунтування вказаних зустрічних позовних вимог зазначено, що мати [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] [PERSON] проживала за адресою: [ADDRESS] . [INFO] [PERSON] померла. [PERSON] залишила заповіт, посвідчений 14.12.2016 Богодухівської державної нотаріальної контори Харківської області, відповідно до якого все своє майно заповідала [PERSON] . Останній спадщину після смерті [PERSON] прийняв та 11.04.2023 отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом на 1/4 (одну четверту) частку будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Вказаний будинок належить на праві спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , - як спадкоємцю померлої [PERSON] , а також [PERSON] та [PERSON] , при цьому, частки співвласників є рівними, тобто, по 1/4 (одній четвертій) частці кожному. Крім того, [PERSON] , померлій [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належить земельна ділянка з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 площею 0,949 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , на праві спільної сумісної власності на підставі Державного акту серії ЯЕ № 504130 від 18.03.2009 зі списком співвласників, при цьому, частки співвласників у цих документах не визначені. [INFO] помер співвласник земельної ділянки [PERSON] , спадкоємцем якого є дружина [PERSON] , інші спадкоємці відсутні. Спадщину [PERSON] вона прийняла, подавши відповідну заяву до Богодухівської державної нотаріальної контори. Тобто, вказана земельна ділянка належить [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] і [PERSON] на підставі спільної сумісної власності і їхні частки співвласників за життя [PERSON] та [PERSON] не були визначені між ними. На даний час це зробити неможливо у зв`язку зі смертю [PERSON] та [PERSON] .. Враховуючи викладене, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не можуть реалізувати свої права на частку земельної ділянки, у зв`язку з чим були змушені звертатися до суду з відповідними позовами. З посиланням на ст.ст. 355, 368, ч.2 ст.370, ч.2 ст.328, ст.392 ЦК України вказують, що частки співвласників земельної ділянки вважаються рівними, тобто, по 1/4 (одній четвертій) частці земельної ділянки кожному, та стверджують про наявність підстав для задоволення зустрічних позовів. Ухвалою Богодухівського районного суду Харківської області від 24.08.2023 прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визначення частки у спільній власності. Прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визначення частки у спільній власності. Прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування. Об`єднано зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визначення частки у спільній власності; зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визначення частки у спільній власності; зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування в одне провадження з позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , Богодухівської міської ради Харківської області, третя особа: Богодухівська державна нотаріальна контора Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування та ухвалено розглядати в порядку загального позовного провадження разом із первісним позовом. Ухвалою суду від 13.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Заходи забезпечення позову не вживались. Інші процесуальні дії у справі не проводились. Сторони, їх представники та представник третьої особи в судове засідання не прибули, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені належним чином. Позивач (відповідач за зустрічним позовом) [PERSON] у поданій до суду письмовій заяві просив суд розглядати справу за його відсутності, повідомив, що підтримує власні позовні вимоги у повному обсязі, наполягає на їх задоволенні; не заперечує проти задоволення зустрічних позовів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. Відповідачі (позивачі за зустрічним позовом) [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у поданих до суду письмових заявах просили суд розглядати справу за їх відсутності, повідомили, що підтримують вимоги своїх зустрічних позовів у повному обсязі, просять їх задовольнити. Проти задоволення первісного позову [PERSON] не заперечують, про задоволення зустрічних позовів один одного також не заперечують. Представник відповідача Богодухівської міської ради Харківської області та представник третьої особи Богодухівської державної нотаріальної контори в судове засідання не прибули, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у поданих до суду письмових заявах просили суд розглянути справу за їх відсутності. Повідомили, що питання задоволення заяви залишають на розсуд суду. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи викладене, беручи до уваги, що всі учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, зазначає наступне. Судом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується паспортом та копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 14.10.2000 (а.с.7, 9). [PERSON] народилася [INFO] , що підтверджується наявною в матеріалах справи копією паспорту серії [NUMBER] , виданого 26.01.2001 (а.с.10). Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.07.1978 (а.с.12). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, 14.10.2000 між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, актовий запис № 91, складений Відділом реєстрації актів цивільного стану Богодухівського районного управління юстиції Харківської області, після реєстрації шлюбу дружині було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.13). Крім того, як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] також є матір`ю [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] від 30.12.1965, серії [NUMBER] від 28.04.1984 (а.с.22, 29). Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу від 28.04.1984 серії [NUMBER] , [PERSON] було укладено шлюб із [PERSON] , після реєстрації шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.23). 21.06.2003 [PERSON] було укладено шлюб із [PERSON] , після укладення шлюбу дружині було присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджуєся свідоцтвом про укладення шлюбу від 21.06.2003 серії [NUMBER] (а.с.28). 12.09.1991 матір`ю [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] [PERSON] було укладено шлюб із [PERSON] , після реєстрації шлюбу дружині було присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.15). Рішенням Богодухівського районного суду Харківської області від 10.11.2017 по справі № 613/1049/17 цей шлюб було розірвано (а.с.16). Відповідно до наявної в матеріалах справи копії паспорту серії [NUMBER] , виданого 26.01.2000, [PERSON] з 06.05.1992 була зареєстрована за адресою : [ADDRESS] (а.с.14). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 14.12.2021 (а.с.17). 09.02.2022 Богодухівською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу після смерті [PERSON] № 71/2022 (номер у Спадковому реєстрі 69113415) (а.с.18, 55). Як вбачається з матеріалів спадкової справи, 14.12.2016 державним нотаріусом Богодухівської державної нотаріальної контори було посвідчено заповіт [PERSON] , відповідно до якого усе своє майно, що буде належати їй на момент смерті, вона заповідала онуку [PERSON] (а.с. 56). Згідно з довідкою виконавчого комітету Богодухівської міської ради від 09.02.2022 № 330 [PERSON] , яка померла [INFO] , на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою : [ADDRESS] . За даними реєстру територіальної громади м. Богодухова, за цією адресою на день смерті [PERSON] , ніхто не був зареєстрований (зворотній бік а.с.56). 11.04.2023 Богодухівською державною нотаріальною конторою було видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , свідоцтво видане на 1/4 (одну четверту) частку у праві власності на житловий будинок за [ADDRESS] (а.с.58). Заяви про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини від інших осіб, відомості про інших спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині [PERSON] , в матеріалах спадкової справи відсутні. Таким чином, [PERSON] є єдиним спадкоємцем [PERSON] за заповітом, який прийняв спадщину. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.30). 01.02.2022 Богодухівською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу після смерті [PERSON] № 57/2022 (номер у Спадковому реєстрі 69070419). Спадкову справу було заведено за заявою дружини померлого - [PERSON] , яка повідомила, що спадщину прийняла, оскільки була зареєстрована та мешкала разом зі спадкодавцем за однією адресою (а.с.31-32). 18.02.2022 сином померлого [PERSON] було подано заяву про те, що заяви про прийняття або про відмову від прийняття спадщини він не подавав, мешкав з померлим за різними адресами, на спадщину він не претендує, не буде звертатися до суду з метою визначення додаткового строку для прийняття спадщини, та не заперечує, щоб свідоцтво про право на спадщину було видано іншим спадкоємцям (а.с.33). Таким чином, єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] є його дружина [PERSON] , яка прийняла спадщину. Також матеріалами справи підтверджено, що 12.02.2004 [PERSON] було отримано у Богодухівській державній нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] (батька [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ), який помер [INFO] . Свідоцтво видане на житловий будинок [ADDRESS] . Крім [PERSON] , спадкоємцями майна [PERSON] є в рівних частках: його доньки [PERSON] , [PERSON] , та [PERSON] (а.с. 34). Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 2808025, виданого КП «Богодухівське бюро технічної інвентаризації» 12.02.2004, власниками будинку [ADDRESS] на праві спільної часткової власності (по 1/4 (одній четвертій) частці у кожного) є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Рішенням Богодухівської міської ради № 126-VІІ від 14.04.2016 перейменовано [ADDRESS] (а.с. 47). Вказані обставини підтверджуються також довідкою ПП «Богодухівське бюро технічної інвентаризації» від 30.03.2023 та Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, згідно з якими будинок [ADDRESS] (колишня адреса [ADDRESS] був зареєстрований за [PERSON] (1/4 частина), [PERSON] (1/4 частина), [PERSON] (1/4 частина), [PERSON] (1/4 частина) (а.с.35-38). 11.04.2023 Богодухівською державною нотаріальною конторою було видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , свідоцтво видане на 1/4 (одну четверту) частку у праві власності на житловий будинок за [ADDRESS] (а.с.44). Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав від 11.04.2023, за [PERSON] зареєстровано право власності на (одну четверту) житлового будинку [ADDRESS] (а.с.45). Згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯЕ № 504130 від 18.03.2009, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на праві власності належить земельна ділянка площею 0,0949 га з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199, розташована за адресою: [ADDRESS] , з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель (а.с. 46). Частки співвласників у цьому Державному акті не визначені. Відповідно до витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку серії НВ -6300365622023 від 21.06.2023 земельна ділянка з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 зареєстрована на праві власності за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , без визначення часток (а.с.49-52). Листом Богодухівської державної нотаріальної контори від 03.06.2023 № 592/01-16 [PERSON] повідомлено про те, що до спадкової маси, яку [PERSON] бажає отримати у спадщину, входить частка у праві власності на земельну ділянку з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна земельна ділянка) площею 0,0949 га, яка належить на праві власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] .. За життя співвласники земельної ділянки свої долі у спільному майні не виділяли і їх частки не були зареєстровані у відповідних органах, тому неможливо визначити долю померлої у спадковому майні та в подальшому укласти договори відчуження часток та/або видати свідоцтва про право на спадщину на частку у праві власності на земельні ділянки. У зв`язку з цим [PERSON] було рекомендовано звернутися до суду з позовом про визначення часток у праві власності на земельну ділянку за кожним зі співвласників земельної ділянки площею 0,0949 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с.53). З огляду на викладене вище, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] позбавлені можливості вирішити питання оформлення спадщини у вигляді земельної ділянки з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 за адресою: [ADDRESS] в позасудовому порядку, оскільки дана земельна ділянка є спільною сумісною власністю [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , та їх частки у праві спільної сумісної власності за життя [PERSON] та [PERSON] не виділялися. Як встановлено статтею 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі ст.1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Як встановлено частиною 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Згідно з ч. 1, ч. 2 ст.\~1225\~ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд, об`єкта незавершеного будівництва, щодо якого зареєстровано право власності/спеціальне майнове право, переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. Як вбачається зі змісту свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.02.2004, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 12.02.2004, довідки-характеристики ПП «Богодухівське БТІ» від 30.03.2023, Інформації з реєстру прав власності на нерухоме майно від 31.03.2023, житловий будинок [ADDRESS] належав на праві спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , кожен з яких був власником 1/4 (однієї четвертої) частки. З 11.04.2023 право власності на 1/4 (одну четверту) частку вказаного будинку зареєстровано за [PERSON] як спадкоємцем [PERSON] , який оформив свої спадкові права на цей будинок. Дружина померлого [PERSON] [PERSON] спадщину після смерті чоловіка прийняла, про що свідчить заява про прийняття спадщини, однак, не отримала свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до Державного акту серії ЯЕ № 504130 від 18.03.2009, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] набули права спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199, розташована за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Відповідно до ч. 1 ст.\~355\~ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. У відповідності до ч.ч. 1-2 ст.\~370\~ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. За приписами ч. 2 ст.\~372\~ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Згідно з ч. 1 ст.\~377\~ЦК України до особи, яка набула право власності на об`єкт нерухомого майна (житловий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, право власності на який зареєстровано у визначеному законом порядку, або частку у праві спільної власності на такий об`єкт, одночасно переходить право власності (частка у праві спільної власності) або право користування земельною ділянкою, на якій розміщений такий об`єкт, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта, у порядку та на умовах, визначених Земельним кодексом України. У свою чергу, згідно з п. «г» ч. 1 ст.\~81\~ЦК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі, зокрема, прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст.\~86\~Земельного кодексу\~України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Як встановлено частиною 2 статті 89 ЗК України, у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки, зокрема, співвласників жилого будинку. Співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки, крім випадків, установлених законом (ч. 4 ст. 89 ЗК України). За приписами ч. 5 ст.\~89\~ЗК України поділ земельної ділянки, яка є у спільній сумісній власності, з виділенням частки співвласника, може бути здійснено за умови попереднього визначення розміру земельних часток, які є рівними, якщо інше не передбачено законом або не встановлено судом. Частиною 1 статті 120\~Земельного кодексу\~України (в редакції, яка була чинною і станом на час відкриття спадщини після смерті [PERSON] , [PERSON] ) у разі набуття права власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва, розміщений на земельній ділянці (крім земель державної, комунальної власності), право власності на таку земельну ділянку одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача такого об`єкта без зміни її цільового призначення. У разі якщо відчужувачу (попередньому власнику) такого об`єкта належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку, до набувача цього об`єкта переходить право власності на таку частку. У разі набуття частки у праві спільної власності на об`єкт нерухомого майна (жилий будинок (крім багатоквартирного), іншу будівлю або споруду), об`єкт незавершеного будівництва право власності на земельну ділянку (крім земель державної, комунальної власності), на якій розміщено такий об`єкт, одночасно переходить від відчужувача (попереднього власника) такого об`єкта до набувача у розмірі належної відчужувачу (попередньому власнику) частки у праві спільної власності на такий об`єкт, крім випадку, коли попередньому власнику належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку в іншому розмірі. Якщо відчужувачу (попередньому власнику) у праві спільної власності на такий об`єкт належала частка у праві спільної власності на земельну ділянку в іншому розмірі, право власності переходить у такому самому розмірі (ч. 2 ст. 120 ЗК України). З викладеного вище вбачається, що розмір часток співвласників у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, на якій розташований жилий будинок, відповідає розміру часткам співвласників у праві спільної власності на будинок. Враховуючи наведене, оскільки [PERSON] за життя (12.02.2004) набула права власності на 1/4 (одну четверту) жилого будинку по [ADDRESS] , її частка у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199, на якій розташований цей будинок, становила також 1/4 (одну четверту). У свою\~чергу,\~оскільки [PERSON] ,\~ [PERSON] та [PERSON] за життя [PERSON] набули права власності на 1/4 (одну четверту) частку зазначеного жилого будинку кожен, слід дійти висновку, що їх частка у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 становить 1/4 (одну четверту) за кожним. Разом з тим, відповідно до ч. 4 ст.\~25\~ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Отже, визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, зокрема, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, а отже, не є належним способом захисту прав позивача (спадкоємця). У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування. Такий висновок викладено у постановах Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц, від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18, від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц, від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18, від 22 квітня 2020 року у справі № 61-11210св19, від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц, від 16.09.2020 у справі №464/1663/18, від 16 червня 2021 року по справі № 570/997/19. Частиною першою статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої\~статті 4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Пленум Верховного Суду України в абз. 3 п.23\~постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~зазначив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За змістом статті 392\~ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку, коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право. Відповідно до\~ст. 328 ЦК України\~право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Отже, оскільки частка [PERSON] у спільній сумісній власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 становила 1/4 (одну четверту), право власності на цю частку слід визнати за спадкоємцем [PERSON] позивачем [PERSON] , який є власником 1/4 (однієї четвертої) частки будинку та вчасно подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після [PERSON] .. Крім того, оскільки частка [PERSON] у спільній сумісній власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 становила 1/4 (одну четверту), а єдиним його спадкоємцем є дружина [PERSON] , яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] , слід визнати за [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] право власності на 1/4 (одну четверту) зазначеної земельної ділянки. Враховуючи, що [PERSON] та [PERSON] належить по 1/4 (одній четвертій) жилого будинку [ADDRESS] , слід дійти висновку, що їх частка у спільній сумісній власності на земельну ділянку з кадастровим номером 6320810100:00:007:0199 становить 1/4 (одну четверту) у кожної. Таким чином, первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved