Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-25 00:00:00

Адвокат Кайдашов Віталій Сергійович в інтересах [PERSON] звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовною заявою до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 25.08.2022 трапилось залиття квартири позивача з квартири, яка розташована вище та належить відповідачу на праві власності. Причиною залиття стала аварія на системі рушникосушарки внаслідок передчасного зносу різьбового з`єднання. Вартість матеріального збитку, спричиненого позивачу, згідно звіту від 11.11.2022, зробленого ПП «Експертзабезпечення», становить 89900 грн. Позивачу було спричинено також моральну шкоду, розмір якої становить 10000 грн., оскільки він був змушений докладати додаткових зусиль для захисту своїх прав, жити в сирій пошкодженій квартирі, що зробило перешкоди у нормальному використанні квартири. Розмір витрат на проведення оцінки збитків становить 5000 грн. Витрати на професійну правничу допомогу складають орієнтовно 9000 грн. та будуть надані у встановлений законом строк. Просив стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в сумі 89900 грн., моральну шкоду в сумі 10000 грн., витрати на проведення оцінки збитків в сумі 5000 грн та витрати на професійну правничу допомогу. 07.12.2022 судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі та призначено її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. 14.06.2023 судом постановлено ухвалу про відмову в залученні третьої особи. Відповідач своїм правом на подачу відзиву не скористався. Представник позивача адвокат Сінкевич А.О. підтримав заявлені вимоги Інші учасники справи в судове засідання не з`явились. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 18.07.2013 та витягом від 18.07.2013 №6411871. Квартира за адресою: [ADDRESS] , належить на праві власності [PERSON] , що підтверджується інформаційною довідкою від 14.11.2022 №315059221. 25.08.2022 трапилось залиття квартири, належної позивачу, внаслідок аварії у квартирі [ADDRESS] на системі рушникосушарки - відбулась розгерметизація різьбового з`єднання вентиля. При обстеженні на предмет залиття у квартирі за адресою: [ADDRESS] , виявлено, що в спальні на стіні відстали шпалери площею приблизно 1 кв.м, на стіні сліди залиття у вигляді рудих плям площею приблизно 0,5 кв.м, на стіні з декоративним оздобленням гіпсовою плиткою сліди залиття у вигляді рудих плям площею приблизно 2,5 кв.м, замокання покриття підлоги з ламінату площею приблизно 18 кв.м, деформувались дверні полотна (не зачиняються) в кількості 4 шт. та лиштви, а також нижні елементи меблів, що підтверджується копією акту від 25.08.2022. 07.11.2022 між ПП «Експертзабезпечення» та [PERSON] був укладений договір на проведення незалежної оцінки №1384, згідно з яким вартість робіт з визначення розміру шкоди, спричиненої залиттям квартири замовника, становить 5000 грн. 11.11.2022 [PERSON] сплатив згідно рахунку №1384 від 11.11.2022 послуги з проведення оцінки в розмірі 5000 грн. Згідно зі звітом від 11.11.2022 ринкова вартість матеріального збитку внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , становить 89900 грн. без ПДВ. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. У частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. Відповідно до статті 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України (далі - ЦК України). За змістом статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає в душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна, а також у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Так, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. Частиною першою статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у моральних переживаннях у зв`язку з порушенням права власності, інших цивільних прав при настанні негативних наслідків. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди, та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. В судовому засіданні встановлено, що 25.08.2022 внаслідок аварії на системі рушникосушарки у квартирі за адресою: [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] , відбулась розгерметизація різьбового з`єднання вентиля, внаслідок чого сталось залиття квартири, власником якої є позивач. На думку суду, відповідач, як власник квартири, не забезпечив належного технічного стану системи рушникосушарки, що призвело до залиття квартири позивача та спричинило йому збитки. Докази відсутності вини відповідача у залитті квартири, яка належить позивачу, суду не надані. Таким чином, внаслідок залиття квартири позивачу було спричинено шкоду, а тому він правомірно вимагає відшкодування йому відповідачем матеріальних збитків. Щодо розміру збитків, які підлягають стягненню на користь позивача, суд відзначає наступне. Перелік та види пошкоджень, яких зазнала квартира позивача, зазначені в акті від 25.08.2022. При цьому їх види та кількість не співпадають з кількістю та видами пошкоджень, які наведені у звіті від 11.11.2022 №1384, та кошторисі, який доданий до звіту. Так, в акті від 25.08.2022 зазначено, що була пошкоджена спальня та зазначений конкретний перелік пошкоджень цієї кімнати, зазначено про деформацію дверних полотен (не зачиняються) в кількості 4 шт. та лиштв, а також нижні елементи меблів. При цьому у звіті від 11.11.2022 №1384 зазначені пошкодження, яких зазнала ванна кімната та коридор, відомості про які не відображені в акті від 25.08.2022. За таких обставин, суд включає до суми збитків, що підлягають стягненню на користь позивача, лише збитки, спричинені пошкодженням спальні та дверей, оскільки інші відомості про пошкодження в акті від 25.08.2022 відсутні. Також в акті від 25.08.2022 не зазначений конкретний перелік пошкоджених меблів та види пошкоджень, які стались внаслідок залиття квартири, що виключає можливість визначити розмір збитку в цій частині. За таких обставин, суд вважає, що залиттям квартири позивачу була спричинена шкода, розмір якої становить 51835,93 грн. і яка складається з витрат на відновлення кімнати (спальні) та дверей, які зазначені у кошторисі (40507,46 грн. + 153,46 грн. + 350,77 грн. + 902,73 грн. + 972,21 грн. + 6077,63 грн. + 1157,37 грн. + 182,04 грн. +1532,26 грн. = 51835,93 грн.), розмір яких підтверджується кошторисом. Вимога про відшкодування збитків за проведення незалежної оцінки ПП «Експертзабезпечення» в розмірі 5000 грн. задоволенню не підлягає, оскільки ці витрати поніс [PERSON] , а не позивач. Суд вважає обґрунтованою вимогу про відшкодування моральної шкоди, оскільки позивач зазнав душевних страждань, у зв`язку з пошкодженням його майна. Крім того, позивач дійсно був змушений докладати додаткові зусилля та витрачати час для вирішення проблем, пов`язаних із залиттям квартири. За таких обставин суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10000 грн., яка в повній мірі компенсує моральні страждання позивача, а також відповідає вимогам розумності та справедливості. З огляду на викладене, виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог в повному обсязі. Згідно з ч. 1, 3 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати по оплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що становить 590,08 грн. у зв`язку з документальним підтвердженням їх понесення.

Outcome: partial