Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-08 00:00:00

25.08.2023 року до Калинівського районного суду Вінницької області, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, Калинівської міської ради Вінницької області, звернувся керівник Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області із вказаним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням внаслідок порушення природоохоронного законодавства в сумі 49192грн.84коп. В обґрунтування даної вимоги зазначив, що вироком Калинівського районного суду Вінницької області від 27 квітня 2023 року у справі № 132/730/23 (номер провадження 1-кп/132/232/23), [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000грн.00коп. Даним судовим рішенням встановлено, що [PERSON] - 03 лютого 2023 року близько 12год.00хв. без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного або лісового квитка, діючи всупереч пунктів 2, 3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23 березня 2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», маючи на меті здійснити незаконну порубку лісових насаджень, заготівлі дров для власних потреб, взяв з дому власну бензопилу марки «Good 4500», приїхав своїм трактором марки «JINMA-264E», номерний знак « [NUMBER] », з возом до лісосмуги, яка розташована в межах населеного пункту села Мирне Хмільницького району Вінницької області, та яка межує із земельними ділянками з кадастровими номерами 0521683100:04:000:0230 та 0521683100:07:000:0023, на відрізку землі, що належить до комунальної власності Калинівської міської територіальної громади. Перебуваючи в даній лісосмузі, [PERSON] виконуючи свої злочинні дії направлені на незаконну порубку лісових насаджень, в порушення вимог ст.ст.4, 69 ЛК України, діючи свідомо, умисно із заготовленим та прилаштованим майном, а саме бензопилою марки «Good 4500», здійснив незаконну порубку 14-ти сироростущих дерев породи «клен», відділивши стовбур дерев від коріння, а саме: пень дерева породи «клен» діаметром на зразі 10см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 14см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зразі 14см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зраза 16см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зразі 18см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 20см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 20см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 22см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 24см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 24см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 26см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 28см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 34см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 38см. Не зупиняючись на вчиненому, виконуючи свої злочинні дії [PERSON] - 03.02.2023 року близько о 14год.20хв. порізав незаконно зрізані ним дерева, на колоди різного діаметру у кількості 108шт., які вподальшому погрузив на вищевказаний транспортний засіб та прямував до місця свого проживання в селі Мирне Хмільницького району Вінницької області, де його в ході патрулювання зупинили працівники поліції ВП № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 1084/1144/23-21 від 20.02.2023 року, загальний розмір шкоди заподіяної державі в результаті незаконної вирубки 14-ти сироростущих дерев породи «клен», на земельній ділянці, яка розташована в селі Мирне Хмільницького району Вінницької області та належать до комунальної власності Калинівської міської територіальної громади, становить 49192грн.84коп. Згідно інформації Калинівської міської ради Вінницької області, викладеної в листі від 17.08.2023 року № 03-14/1098, кошти за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища від [PERSON] до бюджету Калинівської міської територіальної громади, не надходили. Цивільний позов про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням внаслідок незаконної порубки лісу, в межах кримінального провадження не заявлявся, а тому постало питання про відшкодування цих витрат в порядку цивільного судочинства. Предмет та підстава позову не змінювались, позовні вимоги не збільшувались. Представник Хмільницької окружної прокуратури Вінницької області - ХРАНОВСЬКА І.І. в судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити з підстав, зазначених у позові. Представники Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, та Калинівської міської ради Вінницької області в судове засідання не з`явилися, згідно поданих заяв, просили дану справу розглянути за їх відсутності, позовні вимоги підтримують. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення. Вислухавши позицію сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, виходячи з наступних підстав: Судом установлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно з частиною другою статті 24 ЛК України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Пунктом 1 частини першої статті 105 ЛК України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 ЛК України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Вироком Калинівського районного суду Вінницької області від 27 квітня 2023 року у справі № 132/730/23 (номер провадження 1-кп/132/232/23), [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000грн.00коп. Судом встановлено, що [PERSON] - 03 лютого 2023 року близько 12год.00хв. без спеціального дозволу на використання лісових ресурсів - лісорубного або лісового квитка, діючи всупереч пунктів 2, 3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 761 від 23 березня 2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», маючи на меті здійснити незаконну порубку лісових насаджень, заготівлі дров для власних потреб, взяв з дому власну бензопилу марки «Good 4500», приїхав своїм трактором марки «JINMA-264E», номерний знак « [NUMBER] », з возом до лісосмуги, яка розташована в межах населеного пункту села Мирне Хмільницького району Вінницької області, та яка межує із земельними ділянками з кадастровими номерами 0521683100:04:000:0230 та 0521683100:07:000:0023, на відрізку землі, що належить до комунальної власності Калинівської міської територіальної громади. Перебуваючи в даній лісосмузі, [PERSON] виконуючи свої злочинні дії направлені на незаконну порубку лісових насаджень, в порушення вимог ст.ст.4, 69 ЛК України, діючи свідомо, умисно із заготовленим та прилаштованим майном, а саме бензопилою марки «Good 4500», здійснив незаконну порубку 14-ти сироростущих дерев породи «клен», відділивши стовбур дерев від коріння, а саме: пень дерева породи «клен» діаметром на зразі 10см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 14см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зразі 14см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зраза 16см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зразі 18см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 20см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 20см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 22см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 24см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 24см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 26см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 28см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 34см.; пень дерева породи «клен» діаметром на зрізі 38см. Не зупиняючись на вчиненому, виконуючи свої злочинні дії [PERSON] - 03.02.2023 року близько о 14год.20хв. порізав незаконно зрізані ним дерева, на колоди різного діаметру у кількості 108шт., які вподальшому погрузив на вищевказаний транспортний засіб та прямував до місця свого проживання в селі Мирне Хмільницького району Вінницької області, де його в ході патрулювання зупинили працівники поліції ВП № 1 Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області. Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 1084/1144/23-21 від 20.02.2023 року, загальний розмір шкоди заподіяної державі в результаті незаконної вирубки 14-ти сироростущих дерев породи «клен», на земельній ділянці, яка розташована в селі Мирне Хмільницького району Вінницької області та належать до комунальної власності Калинівської міської територіальної громади, становить 49192грн.84коп. Згідно положень частини шостої статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідач [PERSON] позовні вимоги визнає, тому відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (частина четверта статті 206 ЦПК України). Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про задоволення позову. За приписами частин першої-третьої, п`ятої статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Outcome: approved