Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-03 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог 10 лютого 2023 року позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просила суд: збільшити розмір аліментів, які стягуються з [PERSON] на користь [PERSON] за рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, ухваленим 21 вересня 2021 року у справі № 209/2766/21, провадження № 2/209/1119/21, на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , в розмірі однієї шостої частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, до досягнення дитиною віку повноліття, з однієї шостої частини до однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, та, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, стягувати з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , аліменти в розмірі однієї чверті частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, до повноліття дитини. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] сплачені на день подання позову судові витрати у справі в розмірі 7888,00 грн. (сім тисяч вісімсот вісімдесят вісім грн.). На обґрунтування позовних вимог зазначила, що 12 лютого 2020 року Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області було видано судовий наказ № 209/306/20, провадження № 2-н/209/61/20, яким з [PERSON] на її користь на утримання неповнолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , були стягнуті аліменти в розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, щомісяця, починаючи з 29 січня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. У липні 2021 року відповідач звернувся до суду із позовом до неї про зменшення розміру аліментів з однієї чверті до однієї восьмої частини його заробітку (доходів). При розгляді цієї справи вона не визнавала позовні вимоги [PERSON] про зменшення розміру аліментів, проте рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 вересня 2021 року позовні вимоги [PERSON] були задоволені частково. Зменшено розмір аліментів, що були стягнуті з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , згідно судового наказу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 лютого 2020 року у справі № 209/306/20, провадження № 2/209/1254/19, з однієї чверті всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця, до досягнення дитиною віку повноліття, на одну шосту частину всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця до досягнення дитиною віку повноліття. Оскільки на теперішній час матеріальний стан платника аліментів покращився, що виражається у збільшенні його заробітної плати та заробітної плати його дружини, придбанні ними будинку та автомобілю за останній час, що на її думку дозволяє відповідачу сплачувати аліменти на її користь на утримання доньки [PERSON] в розмірі однієї чверті його заробітку (доходів), позивач вважає можливим просити суд про збільшення розміру аліментів з 1/6 частини його доходів на 1/4 частину. Додатково зазначила, що не має власного житла, мешкає з матір`ю, донька має хронічні захворювання та потребує більшої матеріальної підтримки від батька, який має можливість сплачувати аліменти в розмірі 1/4 частини його доходів. Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи. Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 15 березня 2023 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву (а.с.52). Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 18 травня 2023 року витребувано від Головного управління Пенсійного Фонду України в Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ 21910427, місцезнаходження: Україна, 49094, м. Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, буд. 26, E-mail:@dp.pfu.gov.ua) наступну інформацію: 1. Відомості про доходи (довідку форми ОК-5) пенсіонера [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (пенсійне посвідчення № [NUMBER] , номер особового рахунку [NUMBER] ) за період 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року. 2. Відомості про доходи (довідку форми ОК-5) пенсіонера [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (пенсійне посвідчення № [NUMBER] , номер особового рахунку [NUMBER] ) за період 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року. 3. Відомості про доходи (довідку форми ОК-5) [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , за період 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року. 4. Відомості про доходи (довідку форми ОК-5) [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] . за період 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року. Від Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕКОЛОГІЯ - Д» (код ЄДРПОУ 12353652, місцезнаходження: Україна, 49047, місто Дніпро, вулиця Павла Чубинського, буд. 2-А): Довідку про розмір заробітної плати [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , який працює в ТОВ «Екологія-Д», за період 01 січня 2022 року ю 31 грудня 2022 року. Від Приватного акціонерного товариства Оріль-Лідер» (код ЄДРПОУ 24426809, місцезнаходження: Україна, 51831, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Єлизаветівка, вул. Хмельницького, буд. 1, тел. +38 056-790-78-01, E-mail: orel-leader@mhp.com.ua): Довідку про розмір заробітної плати [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , яка працює в ПрАТ «Оріль-Лідер», за період 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року. Крім того, витребувано: від Приватного акціонерного товариства Оріль-Лідер» (код ЄДРПОУ 24426809, місцезнаходження: Україна, 51831, Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Єлизаветівка, вул. Хмельницького, буд. 1) довідку про розмір заробітної плати [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , яка працює в ПрАТ «Оріль-Лідер», за період 01 березня 2022 року по 01 березня 2023 року. (а.с.68-69). 24.07.2023 року представником відповідача [PERSON] подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування відзиву відповідач зазначив, що, на даний момент його матеріальний стан не змінився, а тільки погіршився. Судовим наказом Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 28.03.2023 року з нього стягнуто аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини його доходів. Також рішенням Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська від 13.07.2023 року з нього на користь дружини [PERSON] стягнуто аліменти на утримання дружини до досягнення сином [PERSON] трирічного віку. Син [PERSON] , [INFO] , знаходиться під постійним наглядом лікаря дерматолога з діагнозом «Атонічний дерматит» і його лікування потребує додаткових коштів. На даний час померла мати відповідача і його батько не має можливості утримувати себе самостійно отримуючи пенсію в розмірі 2850 грн., потребує лікування, хворіє на легенево-сердцеву недостатність. Вказує, що матеріальний стан позивач також покращився і вона придбала собі автомобіль «Мазда» 2005 року випуску. Посилаючись на склад його сім`ї, значні щоденні витрати на сімейні потреби, комунальні платежі, оплату житла та допомогу батька, необхідність купівлі необхіднішого одягу, продуктів, медикаментів, оплату за проїзд до міста роботи, наголошує, на тому, що він згоден сплачувати аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] саме в розмірі 1/6 частини його доходів, від чого ніколи не відмовлявся. (а.с.90-91). Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, просила суд провести розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Представник позивача - адвокат Юрочкін Ю.В. підтримав позовні вимоги позивачки [PERSON] та просив їх задовольнити. В судовому засіданні пояснив, що за витребуваними судом відомостями ГУ ПФУ у Дніпропетровській області та довідками про заробітну плати відповідача та його дружини, їх матеріальний стан покращився у порівнянні з 2021-2022 рр., оскільки збільшився їх розмір заробітної плати, дружина вийшла з декретної відпустки та щомісячно має стабільний зростаючий дохід, при цьому за останній час ними було придбано другий будинок та третій автомобіль. Вважає необґрунтованим посилання відповідача на стягнення аліментів на сина [PERSON] та дружини [PERSON] , що погіршує його матеріальний стан, оскільки ці стягнення відбулись після звернення позивача до суду з даним позовом, тобто під час розгляду цієї справи. Крім того, згідно інформаційних довідок з АСВП, відносно відповідача не відкриті виконавчі провадження по зобов`язанням щодо сплати аліментів на утримання сина [PERSON] та дружини [PERSON] , крім того, докази його добровільних чи примусових відрахувань із заробітної плати у вигляді аліментів на користь сина [PERSON] та дружини [PERSON] стороною відповідача не надані та в матеріалах справи відсутні. Оскільки відповідач не оспорював стягнення з нього аліментів на утримання сина [PERSON] в розмірі 1/4 частини заробітку та дружини [PERSON] в розмірі 1/6 частини доходу, які відбулись після звернення позивача до суду під час розгляду справи, це свідчить про спроможність відповідача сплачувати аліменти на користь доньки [PERSON] в розмірі 1/4 частини його доходів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, просив суд провести розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнав у повному обсязі. Представник відповідача - адвокат Стрельник Н.М. в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог посилаючись на обставини зазначені у відзиві. Додатково пояснила, що відповідач за своїм матеріальним станом не має можливості сплачувати аліменти на утримання доньки [PERSON] в розмірі більше 1/6 частини його доходів, оскільки має аліментні зобов`язання за рішеннями суду про сплату аліментів на утримання сина [PERSON] та дружини [PERSON] , дружина [PERSON] працює, але продовжує знаходитись у декретній відпустці, також у відповідача на утриманні знаходиться батько пенсіонер, що виключає можливість збільшення розміру стягуваних аліментів на утримання доньки [PERSON] з 1/6 до 1/4 частини доходів відповідача. Зазначила, що позивач не заперечувала проти зменшення аліментів до 1/6 частини, а тому такий розмір аліментів є обґрунтованим. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Суд, враховуючи думку сторін, вислухавши представників позивача та відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 27 липня 2007 року по 24 вересня 2019 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Петриківського районного управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 62, та рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 24 вересня 2019 року про розірвання шлюбу (а.с.10 оберт) Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, виданим 25 грудня 2007 року Заводським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 1063. (а.с.10) Донька сторін [PERSON] , [INFO] , зареєстрована у будинку батьків відповідача за адресою: [ADDRESS] , але постійно, з народження, мешкає разом з матір`ю - позивачем [PERSON] , за її зареєстрованим місцем проживання, що підтверджується що підтверджується довідкою про реєстрацію місця проживання особи від 29 квітня 2022 року та актом № 4 про проживання від 04 січня 2023 року, затвердженим начальником юридичного відділу КП КМР «Добробут». (а.с.11, 14) Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 24 вересня 2019 року розірваний шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 27 липня 2007 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Петриківського районного управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 62. (а.с.21) 12 лютого 2020 року Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області було видано судовий наказ № 209/306/20, провадження № 2-н/209/61/20, яким з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання неповнолітньої дочки [PERSON] , [INFO] , були стягнуті аліменти в розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісяця, починаючи з 29 січня 2020 року і до досягнення дитиною повноліття. (а.с.22) Рішенням Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 21 вересня 2021 року зменшено розмір аліментів, що були стягнуті з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , згідно судового наказу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 12 лютого 2020 року у справі № 209/306/20, провадження № 2/209/1254/19, з однієї чверті всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця, до досягнення дитиною віку повноліття, на одну шосту частину всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісяця до досягнення дитиною віку повноліття. (а.с.28-29) Позивач [PERSON] працює в ПрАТ «Оріль-Лідер», щомісячно отримує заробітну плату, загальна сума доходу за період з 01.03.2022 року по 31.03.2023 року становить 535814,44 грн., що підтверджується довідкою (а.с.88) Позивач [PERSON] не має у власності будь якого нерухомого майна, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 04 січня 2023 року. Зареєстрована та мешкає у квартирі по [ADDRESS] разом із своєю матір`ю [PERSON] , [INFO] , яка є власником цієї квартири, що підтверджується довідкою ТОВ «Абонент ХХІ» від 03 січня 2023 року про склад сім`ї. (а.с.13, 16) [PERSON] знаходиться на утриманні та вихованні позивача, навчається у 9-Б класі Комунального закладу «Ліцей № 30» Кам`янської міської ради, що знаходиться по бульвару Героїв, буд. 20 в м. Кам`янське, що підтверджується довідкою від 03 січня 2023 року, видано директором навчального закладу, де зазначено, що дитина мешкає за адресою: [ADDRESS] . (а.с.12) [PERSON] , зареєстрована в КНП КМР «ЦПМСД № 1» у лікаря-педіатра амбулаторії № 7 [PERSON] , спостерігається у лікарів у лікарів ортопеда - травматолога, дитячого гематолога. Має діагноз: кіфосколіоз грудного відділу хребта 2-3 ступеню, спостерігається з приводу залізодефіцитної анемії середнього ступеню важкості, отримувала стаціонарне лікування в гематологічному відділенні ОДКЛ до стабілізації показників крові, і наразі продовжує амбулаторне лікування препаратами заліза в підтримуючий дозі тривалістю до року, потребує регуляторного моніторингу показників крові: гемоглобіну, фериту, сироваткового заліза, що підтверджується довідкою Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1 від 02 лютого 2023 року № 01-08/105.(а.с.32) На час розгляду справи відповідач знаходиться в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , з якою мають спільного сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про шлюб та народження дитини. (а.с.23, 23 оберт) Відповідач мешкає однією сім`єю зі своєю дружиною [PERSON] за адресою [ADDRESS] , вони ведуть спільне господарство, мають спільний бюджет, разом виховують свого малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується довідкою про склад сім`ї відповідача та не заперечувалось відповідачем під час розгляду справи. (а.с.25 оберт, 26) Відповідач має постійне місце роботи, працює в ТОВ «Екологія - Д», має стабільний щомісячний дохід, який періодично зростає з 2021 року по теперішній час. (а.с.24, 75-77) Дружина відповідача [PERSON] працює в ПрАТ «Оріль-Лідер», щомісячно отримує стабільний дохід у вигляді заробітної плати, яка періодично збільшується (а.с.78-80) Батько відповідача [PERSON] є пенсіонером, перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фону України в Дніпропетровській області та отримує пенсію, має у власності власний будинок за адресою [ADDRESS] (а.с.25 оберт, 27). Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 03 січня 2023 року, до звернення до суду з позовом про зменшення розміру аліментів відповідач [PERSON] 09 жовтня 2020 року за договором купівлі-продажу, серія та номер: 1203, придбав у власність житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . (а.с.16). Згідно інформації начальника Територіального сервісного центру МВС № 1244 регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Дніпропетровській області (філія ГСЦ МВС) Головного сервісного центру МВС від 24 січня 2023 року № 31/4-1244- вз-2023, яка була надана на адвокатський запит представника позивачки - адвоката Юрочкіна Ю.Ю. (а.с.30), за відповідачем [PERSON] зареєстровані наступні транспортні засоби: 1.Автомобіль AUDI A4, 2004 року випуску, дата реєстрації - [INFO] . 2.Автомобіль ВАЗ 21103, 2002 року випуску, дата реєстрації - 09 листопада 2019 року, 3. Автомобіль ВАЗ 2103, 1975 року випуску, дата реєстрації - 04 липня 2006 року. Дружині відповідача [PERSON] на праві власності належить 1/4 частина земельної ділянки, площею 6 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, Криничанський район, с/рада Криничанська, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 04 січня 2023 року. (а.с.17). За судовим наказом Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпроптеровської області від 28.03.2023 року, стягнуто з [PERSON] , на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частки з усіх видів заробітку (доходу) боржника, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, та не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 27 березня 2023 року і до досягнення дитиною повноліття. (а.с.96). Згідно з рішенням Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпроптеровської області від 13.07.2023 року, яке набрало законної сили 14.08.2023 року, стягнуто з [PERSON] аліменти у розмірі 1/6 частини заробітку щомісячно на користь [PERSON] , починаючи з 28 березня 2023 року, до досягнення сином [PERSON] , [INFO] , трьохрічного віку . (а.с.106). За відомостями АСВП станом на серпень 2023 року, відсутні будь-які виконавчі провадження щодо стягнення з [PERSON] , на користь [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] або дружини [PERSON] (а.с. 114). Згідно довідки про доходи [PERSON] за місцем роботи у ТОВ «Екологія - Д», у відповідача відсутні відрахування по аліментним стягненням на утримання сина [PERSON] або дружини [PERSON] (а.с.119-122). Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом частини 1, 2 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст. 180 Сімейного Кодексу України батьки зобов`язанні утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч.2 ст. 181 Сімейного Кодексу України за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. Відповідно до ч.1 ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 183 Сімейного Кодексу України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону України "Про охорону дитинства" кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Відповідно до Конвенції ООН про права дітей від 20.11.1989 року (ратифікована Україною Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 р. № 789-XІІ) дитина, з огляду на її фізичну й розумову незрілість вимагає спеціального захисту й турботи, включаючи належний правовий захист, як до так і після народження. Відповідно до ч.1 ст.192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. У пункті 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Отже, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним, закон надає право одержувачу аліментів звернутися до суду про зміну (збільшення) розміру аліментів. 09 вересня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 554/3355/20, провадження № 61-7397св21 (ЄДРСРУ № 99575110) дослідив питання щодо правових підстав для зміни розміру аліментів. У своїй постанові Верховний Суд зазначив наступне: «У частині першій статті 3 Конвенції Організації Об`єднаних Націй про права дитини від 20 листопада 1989 року (далі - Конвенція) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до статті 18 Конвенції батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Частинами першою та другою статті 27 Конвенції встановлено, що держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Відповідно до частини другої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку (стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства»). Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття. Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Частина третя статті 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом. У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів один із батьків дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Поряд з цим, згідно висновку, викладеного в Постанові Верховного Суду від 16.09.2020 року у справі №565/2071/19, батьки не мають компенсувати зменшення розміру аліментів за рахунок збільшення утримання однієї дитини порівняно з іншими. В цьому контексті зміна сімейного стану позивача, а саме народження дитини в іншому шлюбі, не є безумовною підставою для зміни розміру аліментів. Аналогічний за змістом висновок викладено в постановах Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 760/9783/18-ц (провадження № 61-9460св20), від 16 вересня 2020 року у справі № 565/2071/19 (провадження № 61-9460св20), від 28 травня 2021 року у справі № 715/2073/20 (провадження № 61-1031св21).». Враховуючи вищезазначені норми права, виходячи з принципу справедливості, добросовісності й розумності та з урахуванням потреб дитини, яка знаходиться на утриманні позивача, а також можливостей відповідача, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача про збільшення розміру стягнення аліментів з 1/6 до 1/4 частки з відповідача на утримання доньки [PERSON] . Визначаючи розмір аліментів на утримання малолітньої дитини, суд виходить з того, що на момент пред`являння позову та ухвалення судом рішення у справі, матеріальний стан відповідача та його дружини [PERSON] не погіршилися, а навпаки покращилися (збільшилися) за останній рік виходячи з відомостей УПФУ, довідок про заробітні плати, відомостей про рухоме та нерухоме майно; станом на лютий 2023 року, тобто на момент пред`являння позову відповідач не мав інших аліментних зобов`язань, знаходиться в зареєстрованому шлюбі, мешкав і продовжує проживати однією сім`єю разом з дружиною [PERSON] та їх спільним малолітнім сином [PERSON] , ведуть спільно господарство, мають спільній бюджет; стягнення з відповідача аліментів на утримання дружини [PERSON] та сина [PERSON] після пред`явлення позивачем позову, відсутність відомостей про відкриті виконавчі провадження по цим стягненням на момент розгляду справи в АСВП, не надання стороною відповідача доказів про добровільні відрахування із заробітної плати відповідача аліментів на утримання дружини та сина, а також відсутність заперечень відповідача щодо стягнення аліментів на утримання сина [PERSON] в розмірі 1/4 частини його заробітку та аліментів на утримання дружини в розмірі 1/6 частини його доходів, свідчать про матеріальну можливість відповідача сплачувати аліменти на утримання доньки [PERSON] в розмірі 1/4 частини його доходів. З цих міркувань, виходячи з принципу справедливості та розумності, з урахуванням потреб дитини та її найкращих інтересів, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] та вважає необхідним стягувати аліменти в розмірі однієї чверті частини заробітку (доходу) з відповідача на утримання доньки [PERSON] на користь позивача. За правилами п. 3, 4 ч.3 ст. 141 ЦПК України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, а також дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Частиною 1 статті 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 1 частини третьої статті 133 ЦПК України передбачено, що до витрат пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Відповідно до частин першої - шостої статті 137 ЦК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Як вбачається з матеріалів справи (а.с.43-44, 45, 46, 47, 48), стороною позивача додано до позову договір про надання правових послуг, орієнтований (попередній) розрахунок судових витрат, рахунок-фактуру, акт приймання наданих послуг, квитанції про оплату правової допомоги, поштові квитанції, згідно яких понесені позивачем витрати за надання правової допомоги склали 9700,00 грн., витрати на відправлення адвокатських запитів рекомендованими поштовими відправленнями у розмірі 329 грн., а всього 10029 (десять тисяч двадцять дев`ять) грн. 00 коп., що не оспорювалось стороною відповідача у відзиві на позовну заяву та під час розгляду справи, а тому на думку суду ці вимоги є співмірними та обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно ст. 430 ЦПК України рішення суду підлягає обов`язковому негайному виконанню в межах суми платежу за один місяць.

Outcome: approved