Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-20 00:00:00

26\~травня 2023\~року [PERSON] \~звернулась до\~суду з\~позовом до\~ [PERSON] \~з вимогою\~про розірвання\~шлюбу між\~сторонами,\~який зареєстровано\~30\~серпня 2009\~року у\~Бісковицькій сільській\~раді Самбірського\~району Львівської\~області,\~актовий запис\~за №13. Позивач вказала, що сторони мають двох спільних неповнолітніх дітей - доньку [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] , [INFO] . Зазначила,\~що сімейне\~життя між\~ними почало\~втрачати любов\~і поступово,\~як наслідок,\~почало погіршуватися,\~між подружжям\~почали відбуватися\~систематичні сварки\~і непорозуміння\~з різних\~побутових причин,\~що в\~кінцевому результаті\~призвело до\~фактичного припинення\~між ними\~шлюбних відносин.\~Також вказала,\~що вони\~з чоловіком\~не ведуть\~спільного господарства\~та не\~підтримують шлюбно-сімейних\~відносин. За таких\~обставин позивач\~вимушена була\~звернутися до\~суду із\~відповідним позовом,\~посилаючись на\~те,\~що подальше\~спільне життя\~з відповідачем\~і збереження\~шлюбу є\~неможливим,\~оскільки суперечить\~їх інтересам. Ухвалою Самбірського міськрайонного суду Львівської області від 28 червня 2023 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи по суті з повідомленням сторін без їх виклику на 25 серпня 2023 року (а.с.14), який було відкладено за клопотанням представника відповідача [PERSON] - адвоката Бобак О.Б. на 21 вересня 2023 року (а.с.22). Позивач [PERSON] про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином (а.с.24), заяву із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не подавала. Разом з тим, у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, зазначила, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі, бажання зберегти шлюб не має та заперечує проти надання строку для примирення, прохала суд провести розгляд справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів без її участі (а.с.17). Відповідач [PERSON] \~та його\~представник -\~адвокат Бобак\~О.Б.\~про дату,\~час і\~місце розгляду\~справи повідомлені\~належним чином\~кожен окремо\~(23,24\~зворотна сторона),\~заяву із\~запереченням проти\~розгляду справи\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження або\~клопотання про\~розгляд справи\~в судовому\~засіданні з\~викликом сторін\~відповідач та\~його представник\~не подавали,\~правом подати\~відзив на\~позовну заяву\~відповідач не\~скористались. Разом з тим, у відповідній письмовій заяві, поданій до суду, повноважний представник позивача [PERSON] - адвокат Бобак О.Б. зазначила, що обставини, викладені в позовній заяві, відповідач підтверджує, та ним визнаються позовні вимоги [PERSON] у повному обсязі, бажання зберегти шлюб він не має та прохає розірвати шлюб (а.с.25). Виходячи з положень ч.5 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, з`ясувавши позицію сторін у справі, викладену позивачем в позовній заяві та додатковій заяві, поданій до суду, а відповідачем у відповідній письмовій заяві, поданій до суду його повноважним представником адвокатом Бобак О.Б., дослідивши наявні в матеріалах справи докази та надавши їм належну оцінку, вважає, що позов підлягає задоволенню. Відповідно до положень частин 1-4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частиною 1 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. Із свідоцтва\~ про шлюб вбачається, що сторони зареєстрували шлюб 30 серпня 2009 року у Бісковицькій сільській раді Самбірського району Львівської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів 30 серпня 2009 року зроблено відповідний актовий запис за №13 (а.с.4). Від даного шлюбу сторони мають двох неповнолітніх дітей доньку [PERSON] , [INFO] , та доньку [PERSON] ,\~ [INFO] (а.с.5,6). З письмових\~пояснень сторін\~та матеріалів\~справи вбачається,\~що спільне\~життя позивача\~з відповідачем\~не склалося\~через систематичні\~сварки і\~непорозуміння з\~різних побутових\~причин,\~що в\~кінцевому результаті\~призвело до\~фактичного припинення\~між ними\~шлюбних відносин.\~Подружжя проживає\~окремо один\~від одного\~та не\~ведуть спільного\~господарства,\~зв`язки підтримують\~лише з\~питань,\~що стосуються\~дітей.\~При цьому,\~сторони вважають\~подальше спільне\~життя і\~збереження шлюбу\~між ними\~неможливим (а.с.1-2,17,25). Відповідач [PERSON] зазначені обставини у справі не оспорював, фактично їх визнав, про що зазначено в заяві по суті справи, котра подана його повноважним представником адвокатом Бобак О.Б., тому у відповідності до вимог ч.1 ст.82 ЦПК України такі обставини не підлягають доказуванню. Згідно положень статті 111 Сімейного кодексу України (далі СК України) суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Позивач [PERSON] прохала позов задовольнити, за змістом позову та додаткової заяви, поданої до суду, письмово заперечувала проти надання подружжю строку для примирення (а.с. 1-2,17). Відповідач [PERSON] клопотань про надання подружжю строку для примирення не заявляв, письмово прохав шлюб розірвати (а.с.25). Відтак, сторони не виявили бажання зберегти подружні відносини. Спору про поділ спільного майна подружжя та про місце проживання неповнолітніх дітей після розірвання шлюбу між сторонами на час розгляду даної справи немає. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. \~ \~ \~ \~ Згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. За такої сукупності обставин у справі суд дійшов висновку, що причини, які спонукали позивача [PERSON] на розірвання шлюбу, є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу між ними є неможливим, воно суперечить інтересам кожного з подружжя. Згідно зі ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] як особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, не виявила бажання відновити своє дошлюбне прізвище та прохала суд залишити їй прізвище «[PERSON] ». Виходячи з наведеного, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу позивачу [PERSON] залишити прізвище « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат позивачем не порушувалось.

Outcome: approved