Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-21 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~з позовом\~до відповідача\~про відшкодування\~збитків заподіяних\~рибному господарству\~у розмірі\~31\~620\~гривень , який мотивований наступним. 04.05.2022 року о 09 годині 30 хвилин гр. [PERSON] у Запорізькій області, Запорізькому району в районі смт.Кушугум на Каховському водосховищі під час весняно-літньої нерестової заборони здійснював протизаконний лов риби вбрід забороненим знаряддям лову L сіткою лісковою 30 м h 1 м вічко 65х65 мм. Виловив рибу цінних видів карась сріблястий 20 екз., приблизною вагою 4 кг. Просив стягнути з [PERSON] збитки заподіяні рибному господарству у розмірі 31\~620,00 гривень. Представник позивача до суду не з?явився, надіслав до суду заяву про розгляд справи без участі, в якій вказав, що позов підтримує, просить задовольнити. Представник відповідача адвокат Коноваленко О. до суду не з?явився, надав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі та без участі відповідача, в якій просив врахувати доводи викладені у відзиві на позову заяву. 02.03.2023 року від відповідача по справі надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив відмовити у позові, виходячи з наступного. Позивачем надано Розрахунок матеріальної шкоди без зазначення будь-якої дати, до розрахунку не надано жодних документів, що підтверджується повноваження особи, яка цей «розрахунок» складала, а отже вказаний розрахунок не є належним доказом в даній справі. Сама ж позовна заява не містить розрахунок заподіяної шкоди відповідачем. Позивач просить стягнути з відповідача на користь «держави Україна 31\~620, грн.. збитків, але не залучив до розгляду справи ні Державну казначейську службу, а ні Кушугумську територіальну громаду. В позовній заяві також не вказано на підставі чого в інтересах держави звернулося Державне агентство меліорації та рибного господарства України в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області, що є обов`язковою вимогою ч.1 ст.56 ЦПК України. Позивачем також не доведено в своєму позові, що саме Державне агентство меліорації та рибного господарства України в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області має право звертатися з даними позовними вимогами замість прокурора відповідно до п.1 ч.6 ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Таким чином з позовом звернувся неналежний позивач , та не здійснено належного розрахунку завданої шкоди державі. \~ \~ \~ \~20.03.2023 року від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно якої при поданні даної позовної заяви Управлінням було/додано копію постанови Запорізького районного суду Запорізької області від 13 червня 2022 року по справі 317/804/22, провадження № 3/317/373/2022, де чітко вказано, що судом встановлено, у травні 2022року до Запорізького районного суду Запорізької області надійшов протокол № 000598 від 04.05.2022, відповідно до якого 04.05.2022 о 09 год. 30 хв. гр. [PERSON] у Запорізькій області, Запорізькому районі, в районі смт. Кушугум на Каховському водосховищі під час весняно-літньої нерестової заборони здійснював протизаконний лов риби вбрід забороненим знаряддям лову - сіткою лісковою L 30м h їм вічко 65x65 мм. Виловив рибу цінних видів: карась сріблястий 20 екз., приблизною загальною вагою 4 кг, чим заподіяв матеріальну шкоду рибним запасам України на суму 31620 грн. Також, у вищевказаному рішенні суду зазначено, що у судовому засіданні [PERSON] провину, що підтверджується, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення № 000598 від 04.05.2022, яким зафіксовані обставини вчиненого правопорушення, розрахунком матеріальної шкоди і т.д., визнав у повному обсязі. Слід зауважити, що відповідно до постанови Запорізького районного суду Запорізької області від 13 червня 2022 року по справі 317/804/22, провадження № 3/317/373/2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Однак, оскільки судом під час постановлення рішення не було вирішено питання про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної [PERSON] , то Управлінням було пред`явлено до [PERSON] відповідну позовною заявою. Вказані факти у позовній заяві та вина [PERSON] повністю підтверджені постановою Запорізького районного суду Запорізької області від 13 червня 2022 року по справі 3 17/804/22, провадження № 3/317/373/2022. Тобто, у даному випадку підставою для звільнення від доказування преюдиціальність обставин. Обставини, встановлені постановою Запорізького районного суду Запорізької області від 13 червня 2022 року по справі 317/804/22, провадження № 3/317/373/2022, що набрала законної сили 24 червня 2022 року, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Так, відповідно до п. п. 1, 3 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області, затвердженого наказом Держрибагентства від 15.07.2016 №2.29 (зі змінами) (далі - Положення №229), Запорізький рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагентства, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому і підпорядковується. Основним завданням Запорізького рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагенства у сфері рибного господарства та рибної І промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Відповідно до п. п. 11, 14 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони мають, зокрема, такі повноваження як визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками, а також подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Крім того, слід зауважити, що ч. 1 ст. 56 ЦПК України визначено, що у випадках, встановлених законом, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до суду із заявами про захист прав, свобод га інтересів інших осіб або державних чи суспільних інтересів та брати участь у цих справах. Отже, враховуючи виїцевикладене, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Розглянувши матеріали справи, оцінивши та дослідивши у сукупності докази у справі, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено: \~ \~ \~ \~ Згідно копії постанови Запорізького районного суду Запорізької області від 13 червня 2022 року по справі 317/804/22, провадження № 3/317/373/2022, судом встановлено, у травні 2022року до Запорізького районного суду Запорізької області надійшов протокол № 000598 від 04.05.2022, відповідно до якого 04.05.2022 о 09 год. 30 хв. гр. [PERSON] у Запорізькій області, Запорізькому районі, в районі смт. Кушугум на Каховському водосховищі під час весняно-літньої нерестової заборони здійснював протизаконний лов риби вбрід забороненим знаряддям лову - сіткою лісковою L 30м h їм вічко 65x65 мм. Виловив рибу цінних видів: карась сріблястий 20 екз., приблизною загальною вагою 4 кг, чим заподіяв матеріальну шкоду рибним запасам України на суму 31620 грн. У вищевказаному рішенні суду зазначено, що у судовому засіданні [PERSON] провину, що підтверджується, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення № 000598 від 04.05.2022, яким зафіксовані обставини вчиненого правопорушення, розрахунком матеріальної шкоди і т.д., визнав у повному обсязі. Відповідно до постанови Запорізького районного суду Запорізької області від 13 червня 2022 року по справі 317/804/22, провадження № 3/317/373/2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Оскільки на даний час шкода, завдана рибному господарству України, відповідачем добровільно не відшкодована, Державне агентство меліорації та рибного господарства України в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Запорізькій області просить суду стягнути з відповідача збитки у розмірі 31 620 грн. в рахунок відшкодування завданої майнової шкоди. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Згідно ст. ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ Виходячи з положень ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ Положеннями ст.37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~\~ Відповідно до п. 4.11 вказаних Правил забороняється лов риби і водних безхребетних, менших за розміри, вказані в додатку цих Правил рибальства. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~\~ Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Отже, в силу вимог ст.ст. 2, 4, 12, 76-81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести належними та допустимими доказами ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Однак, відповідачем в порушення вимог, передбачених ст. 81 ЦПК України, не надано жодних належних доказів на спростування позовних вимог. Враховуючи, що на підставі зібраних доказів установлено, що відповідач внаслідок своїх неправомірних дій завдав збитки рибному господарству України, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 684 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved