Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-02 00:00:00

ОСББ «Бажана 30» звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги у розмірі 8643,92 грн. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань щодо оплати житлово-комунальні послуг. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10 січня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 753/25763/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 26 серпня 2022 року від позивача надійшла заява про зміну розміру позовних вимог та збільшення позовних вимог, а саме позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 14472,69 грн. Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Частиною 4 статті 279 ЦПК України визначено, що перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Враховуючи, що провадження у справі відкрито 10 січня 2022 року, а заява про збільшення позовних вимог подана лише в серпні 2022 року, суд залишає без розгляду таку заяву, у зв`язку з пропуском строку на її подання. 26 серпня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва від представника позивача - адвоката Вербицького Я.В. надійшла заява про витребування у Київського міського бюро технічної інвентаризації (адреса: 01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4в) належним чином засвідчені копії правовстановлюючих документів (договору купівлі-продажу, свідоцтва про право власності, тощо) про належність [PERSON] квартири за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 23 листопада 2022 року витребувано у Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» інформацію щодо права власності чи інших речових прав (реєстровий номер та дату реєстрації; відомості щодо власника, у тому числі відомості про частку, що належить кожному співвласнику; відомості щодо правовстановлюючого документа, ордера тощо) на об`єкт нерухомого майна - квартиру за адресою: [ADDRESS] станом на 1 січня 2013 року. 09 лютого 2023 року на електронну пошту суду від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" надійшли відомості, відповідно до яких право власності на квартиру [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] . Відповідачу ухвалу суду про відкриття провадження у справі разом з позовною заявою з додатками направлено на адресу його зареєстрованого місця проживання рекомендованим листом з повідомлення про вручення, які повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Інформація про стан розгляду справи викладалась у відповідних процесуальних документах - ухвалах суду, які, відповідно до приписів Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень України оприлюднювались у цьому Реєстрі. Окрім того інформація про стан дату і час розгляду справи була розміщена на офіційному веб-сайті Судової влади України. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідач не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим статтями 174, 178 ЦПК України та не направив суду відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти позову. Відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов до таких висновків. Відповідно до інформації, що надійшла від Комунального підприємства Київської міської ради "Київське міське бюро технічної інвентаризації" відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу АЕВ №060555 від 22 червня 2001 року. Згідно із статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Відповідно до положень статті 4 вищевказаного Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Згідно із статтею 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення, теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, об`єднання за рішенням загальних зборів має право виступати колективним споживачем (замовником) усіх або частини житлово-комунальних послуг. Положеннями статті 16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено, що об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання, серед іншого, приймати рішення про надходження та витрати коштів об`єднання; укладати договори; встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів. Відповідно до статей 14, 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших власників. Співвласник серед іншого зобов`язаний: виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі; виконувати передбачені статутними документами обов`язки перед об`єднанням. 11 жовтня 2016 року проведено державну реєстрацію ОСББ «Бажана 30», яке здійснює обслуговування будинку [ADDRESS] . Статтею 10 Закону визначено, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту тощо. Відповідно до статті 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Звертаючись із позовом до суду у грудні 2021 року, позивач зазначає, що у період з січня 2021 року по листопад 2021 року у відповідача виникла заборгованість щодо сплати внесків за утримання будинку та прибудинкової території за квартирою [ADDRESS] в розмірі 8026,38 грн. Згідно з витягу із протоколу загальних зборів членів ОСББ «Бажана 30» від 09 квітня 2017 року встановлено щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 4,00 грн. за 1 кв.м, та щомісячний внесок до ремонтного фонду у розмірі 0,70 грн. Згідно з витягу із протоколу загальних зборів членів ОСББ «Бажана 30» від 29 серпня 2021 року встановлено щомісячний внесок на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 6,00 грн. за 1 кв.м. та щомісячний внесок до ремонтного фонду у розмірі 0,70 грн. На підтвердження розміру позовних вимог позивачем надано розрахунок заборгованості, відповідно до якого заборгованість відповідача по обов`язковим внескам на утримання будинку та прибудинкової території за період з січня по листопад 2021 року становить 8026,38 грн. Вказаний розрахунок був перевірений судом та покладається в обґрунтування рішення як об`єктивний і належний доказ, що містить відомості щодо розміру нарахованих відповідачу сум, і здійснений на основі затверджених в установленому порядку норм та пропорційно до загальної площі належної відповідачу квартири. Згідно із частиною шостою статті 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» у разі відмови співвласника сплачувати внески і платежі на утримання та проведення реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна об`єднання або за його дорученням управитель має право звернутися до суду. Відповідно до положень статті 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном. За приписом статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності неможливість виконання ним грошового зобов`язання і у разі прострочення на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Як вбачається із позовної заяви, позивачем у зв`язку із несвоєчасною сплатою відповідачем внесків на утримання будинку та прибудинкової території протягом тривалого часу, нараховані інфляційні втрати в розмірі 480,12 грн та 3% річних в розмірі 137,42 грн відповідно до статті 625 ЦК України. Перевіривши наданий позивачем розрахунок інфляційних втрат та 3% річних, суд дійшов висновку про його обґрунтованість, оскільки він виконаний за правильними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачем. Відповідачем не надано доказів на спростування обставин та розрахунків наданих позивачем. Споживачі зобов`язані оплатити послуги, якщо вони фактично користувались ними. Факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. Вищевказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 березня 2018 року у справі № 308/10167/15-ц. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ОСББ «Бажана 30» до [PERSON] про стягнення заборгованості за обслуговування будинку і прибудинкової території з урахуванням інфляційної складової боргу та трьох процентів річних в загальному розмірі 8643,92 грн, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі положень статті 141 ЦПК України суд покладає на відповідача сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2270 грн. Крім того, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в розмірі 3500 грн. Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися у ці правовідносини. Разом із тим чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. Відповідно до положень частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно з частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частиною восьмою статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Представником позивача відповідні докази суду були подані у строки, визначені статтею 141 ЦПК України. В обґрунтування заяви про понесені позивачем витрати на правничу допомогу, суду надано договір №27/07-20 від 27 липня 2020 року про надання юридичних послуг, укладений між головою правління ОСББ «Бажана 30» Уяздовською О.В. та адвокатом Вербицьким Я.В., відповідно до пункту 2.5 якого, виконавець у відповідності з даним договором зобов`язується надавати консультації або послуги з питань правового забезпечення діяльності замовника, в тому числі щодо підготовки позовних заяв, відзивів, заяв про видачу судових наказів, заперечень, інших процесуальних документів, представлення інтересів в судах всіх інстанцій та юрисдикцій. Згідно додаткової угоди №6 від 22 жовтня 2021 року до вищезгаданого договору, виконавець зобов`язується надати замовнику правничу допомогу, що полягає в написанні та направленні позовної заяви про стягнення заборгованості зі сплати внеску на управління (утримання) багатоквартирного будинку та прибудинкової території, інших обов`язкових внесків та платежів [PERSON] , як співвласника будинку щодо квартири [ADDRESS] . Сторони дійшли згоди визначити розмір винагороди за даною додатковою угодою у сумі 3500, 00 грн. Згідно із платіжного доручення № 66 від 15 грудня 2021 року ОСББ «Бажана 30» перерахувало на користь ФОП Вербицького Я.В. 3500,00 грн. винагороду адвоката згідно додаткової угоди №6. Отже, представником позивача надано суду докази щодо понесених позивачем витрат на правничу допомогу в розмірі 3500,00 грн. За змістом частини четвертої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (наданих послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При встановленні гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Відповідно до статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи належать, зокрема, витрати на правничу допомогу. Пунктами 1, 2 частини другої статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню, виходячи з обсягу фактично наданих послуг, зважаючи на категорію та юридичну кваліфікацію правовідносин у справі, розгляд справи в спрощеному позовному провадженні, з урахуванням характеру виконаної адвокатом роботи, враховуючи поведінку відповідача під час розгляду справи, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат на правову допомогу в розмірі 3500,00 грн. підлягають задоволенню.

Outcome: approved