Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-24 00:00:00

У вересні 2022 року позивач, як спадкоємець 1-ї черги звернувся до суду з даним позовом в обґрунтування якого вказував, що пропустив строк на прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] з поважних причин. За твердженням [PERSON] його мати - [PERSON] , була зареєстрвоана і проживала за адресою [ADDRESS] . Після смерті [INFO] [PERSON] , її спадкоємцями за законом були позивач [PERSON] , його рідний брат - [PERSON] та батько [PERSON] . При цьому, лише після смерті [INFO] батька [PERSON] позивач [PERSON] дізнався про те, що квартира [ADDRESS] належала не батьку, а у рівних частках також і матері [PERSON] 30.07.2022 року позивач звернувся до державного нотаріуса Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину на майно у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вказує основною причиною пропуску термінів подачі заяви про прийняття спадщини відсутність відомотсей про належність [PERSON] спадкового майна та хибне уявлення про власників квартира [ADDRESS] . Крім того, посилається на запровадження в 2020 році карантинних заходів на всій території України, а також необхідність здійснювати постійний догляд за пристарілим батьком інвалідом у іншому населеоному пункті. З огляду на зазначене, позивач вважає, що вказані причини є поважними, і пропуск строку для прийняття спадщини є ненавмисним, тому просив про його поновлення. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позов з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлялись належним чином, про причини неявки до суду не повідомили. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просив розгляд справи здійснювати за його відсутності вказував, що на спадщину не претендує, підтримав вимоги про поновлення [PERSON] строків на прийняття спадщини. Державний нотаріус Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. в судове засідання не з`явилась, надали суду заяву, в якій просили розгляд справи здійснювати за їх відсутності. З огляду на позицію представника позивача, суд вважає можливим розгляд справи за відсутності осіб, які повідомлені про час та місце розгляду однак не з`явились в судове засідання. Суд дослідивши матеріали справи, вислухавши поясненя представника позивача, встановив наступне. Із матеріалів справи вбачається, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28.10.2020 року, виданим Фастівським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Родинні відносини померлої з позивачем підтверджуються свідоцтвом про народження останнього серії [NUMBER] . Згідно договору купівлі продажу від 25.03.2014 року [PERSON] булла власником частки квартири [ADDRESS] , іншї частки власником був батько позивача [PERSON] . У відповідності до Свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] . Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що за життя батька [PERSON] дійсно був оформлений заповіт про який позивач та його брат були обізнані і, відповідно, до якого [PERSON] заповів в рівних частках позивачу [PERSON] та третій особі [PERSON] житловий будинок з надвірними будівлями по [ADDRESS] , а також квартиру [ADDRESS] . Суд не виключає, вище зазначене, як підстави хибного сприйняття позивачем належності спадкової квартири лише його батьку [PERSON] , при цьому не вважає вказані обставини належним та переконливим доказом на підтвердження позовних вимог. При цьому, з копії спадкової справи №568/2022 Двадцять першої київської державної нотаріальної контори, вбачається, що єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , який звернувся із заявою про прийняття спадщини є [PERSON] , [INFO] . Інший спадкоємець за законом [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після смерті матері не звертався, більше того подав до суду заяву у якій вказував, що на спадщину не претендує, підтримує вимоги про поновлення [PERSON] строків на прийняття спадщини. Статтею 1270 Цивільного кодексу України, передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. від 30.07.2022 року за вих. №1532/02-31 позивачу [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину на частину майна у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Таким чином, з огляду на положення ст. 1270 ЦК України та зміст Постанови державного нотаріуса Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. Приватного нотаріуса Київського міського нотаріально округу, [PERSON] звернувся до нотаріальної контори про прийняття спадщини з пропуском строку на прийняття спадщини. За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Вирішуючи питання про надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини суд виходить з вимог Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якої вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій. Відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 20.05.2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» запроваджено карантинні заходи. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , [INFO] , інвалід ІІ групи, що потребував «Д» нагляду та лікування онколога проживав у [ADDRESS] . Догляд за [PERSON] здійснював його син [PERSON] , який проживав з батьком до дня смерті останнього. Потреба постійного догляду за [PERSON] у зв`язку з інвалідністю та хворобою підтверджується свідоцтвами та виписками з медичних карт стаціонарного хворого №486, №6100581, №774. Таким чином, судом встановлено, що причиною пропуску строку на прийняття спадщини [PERSON] був збіг важких життєвих обставин пов`язаних із карантинними обмеженнями і необхідністю постійного догляду за хворим батьком. Стаття 41 Конституції України встановлює, що кожен має права володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. З огляду на зазначене, враховуючи відсутність інших спадкоємців які претендують на спадщину та спору щодо спадкового майна, суд вважає можливим визначити позивачеві додатковий строк, достатній для подання ними заяви для прийняття спадщини, визнаючи пропуск зазначеного строку позивачем з поважних причин. Хоча позивач просив визначити йому додатковий строк терміном «3» (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог частково, та вважає можливим і достатнім визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном «2» (два) місяці. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, в разі задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір, проте на стягненні такого позивач не наполягав про що зазначив у відповідній заяві. На підставі викладеного,

Outcome: partial