Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на свою користь суму боргу за кредитним договором в розмірі 24666,22 грн. та 2270 грн. судового збору. Свої вимоги мотивує наступним. 06.07.2020 року між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] було укладено договір кредиту №Z41.22084.006820668. [INFO] [PERSON] померла. Відтак, позовні вимоги пред`явлені позивачем до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які являються чоловіком та синами позичальника. Тому позивач просить позов задовольнити. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 25.01.2023 року відкрито спрощене провадження у справі. Представник позивача в судове засідання не з`явився. Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Згідно з позовної заяви просить розглядати справу у його відсутності, позов підтримує повністю та просить задовольнити, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідачі у\~судове засідання\~неодноразово не\~з`явилися,\~хоча були\~повідомлені належним\~чином про\~дату,\~час та\~місце розгляду\~справи.\~Про судове\~засідання 05.10.2023\~року повідомлення\~здійснювалися через оголошення, які розміщені на сайті Галицького районного суду м.Львова, оскільки відповідно до відомостей з Єдиного державного демографічногго реєстру відповідачі зареєстровані за адресою: Харківська обл., м. Куп`янськ. Згідно з Переліком територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затверджених Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року N 309, територія Куп`янського району відноситься до території можливих бойових дій. Суд вжив всіх можливих заходів для належного і вчасного повідомлення відповідача про судові засіданні, що підтверджується матеріалами справи. Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України\~відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Тому, відповідачі, в силу ч.11\~ст.128 ЦПК України, вважаються належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Відзиву на позов, заяв про поважні причини неявки чи розгляд справи без участі відповідача до суду не надходило. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Куп`янська державна нотаріальна контора, у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Відповідно до ч.3 ст.223 ЦПК України у разі неявки в судове засідання учасника справи без поважних причин, суд розглядає справу за відсутності такого учасника \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Суд вважає, що справу можливо слухати у відсутності представника позивача, відповідачів, представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що відповідачі не з`явилися без поважних причин, відзиву на позовну заяву не подали, представник позивача\~не заперечує\~проти заочного\~рішення,\~у відповідності\~до вимог\~ст.\~280\~ЦПК України,\~суд ухвалив\~справу розглядати\~у заочному\~порядку. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~ Відповідно до положень ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зі змісту ст.ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - достатності. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 129 Конституції України, ст. 3 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ст. 3 ч. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 06.07.2020 року між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] було укладено договір кредиту №Z41.22084.006820668. Згідно з п. 1.1. кредитного договору банк надав позичальнику кредит на поточні потреби у сумі 24000 грн., включаючи витрати на страховий платіж (за наявності), а позичальник зобов`язується одержати кредит і повернути його разом з процентними платежами. Відповідно до пункту 1.2 кредитного договору банк надав кредит у день підписання даного договору, строком на 24 місяці. Відповідно до пункту 1.3 кредитного договору за користування кредитом позичальник сплачує проценти в розмірі 0,01 % річних від залишкової суми кредиту. Позивач повністю виконав свої зобов`язання згідно з кредитним договором, надавши відповідачу кредит, що підтверджується випискою по рахунку позичальника № [NUMBER] та меморіальними ордерами. Проте позичальник не повернув отриманий кредит у встановлений договором термін та не сплатив нараховані інші платежі, у тому числі проценти за кредитним договором. Згідно з копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.08.2020 року [INFO] [PERSON] померла. Станом на дату смерті [PERSON] у зв`язку із невиконанням умов кредитного договору № Z41.22084.006820668 від 06.07.2020 року утворилась заборгованість, яка згідно довідки - розрахунку заборгованості станом на 29.11.2021 року становить 24666,22 грн. та складається з: строковий основний борг 8002,20 грн.; прострочений основний борг 15997,80 грн.; прострочені проценти 0,02 грн.; прострочена плата за обслуговування кредиту 666,20 грн. \~ \~ \~ \~ Вказана заборгованість [PERSON] підтверджується випискою по особовому рахунку № [NUMBER] та довідкою-розрахунком станом на 29.11.2021 року. \~ \~ \~ \~ 03.09.2020 року позивачем на адресу Куп`янської державної нотаріальної контори було скеровано претензію АТ «Ідея Банк» - кредитора спадкодавця [PERSON] 07.07.2021 року на адресу АТ «Ідея Банк» надійшло повідомлення від Куп`янської державної нотаріальної контори, з якого вбачається, що 24.02.2021 р. Куп`янською державною нотаріальною конторою спадкоємцям померлої [PERSON] були видані свідоцтва про право на спадщину. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться Відповідно до ст.525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно з ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом законодавства Згідно з ч. 1ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~ За ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Стаття 611 ЦК України визначає, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. За приписами ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення кредитного договору. Згідно з вимогами \~ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч. 1 ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст.1218ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до вимог ст.1281 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до вимог ст.1282 ЦК України\~спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредиторами інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі. Встановлено, що спадкоємцями [PERSON] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Дані особи не виконали передбаченого законом обов`язку щодо погашення наявної заборгованості за кредитним договором в межах вартості успадкованого ними майна. Вказане свідчить про порушення ними прав та інтересів позивача як кредитора у даних правовідносинах. Як вбачається з наявної в матеріалах справи довідки-розрахунку заборгованості за кредитним договором № Z41.22084.006820668 від 06.07.2020 року, сума заборгованості станом на 29.11.2021 року становить 24666,22 грн. та складається з: строковий основний борг 8002,20 грн.; прострочений основний борг 15997,80 грн.; прострочені проценти 0,02 грн.; прострочена плата за обслуговування кредиту 666,20 грн. \~ \~ \~ \~ Згідно із частинами першою - третьої, п`ятою статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до частин 1 та 2 ст. 11 Закону України «Про споживче кредитування» після укладення договору про споживчий кредит кредитодавець на вимогу споживача, але не частіше одного разу на місяць, у порядку та на умовах, передбачених договором про споживчий кредит, безоплатно повідомляє йому інформацію про поточний розмір його заборгованості, розмір суми кредиту, повернутої кредитодавцю, надає виписку з рахунку/рахунків (за їх наявності) щодо погашення заборгованості, зокрема інформацію про платежі за цим договором, які сплачені, які належить сплатити, дати сплати або періоди у часі та умови сплати таких сум (за можливості зазначення таких умов у виписці), а також іншу інформацію, надання якої передбачено цим Законом, іншими актами законодавства, а також договором про споживчий кредит. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 липня 2022 року у справі №496/3134/19 вирішувала питання: чи можливе встановлення комісії за обслуговування кредиту згідно Закону України «Про споживче кредитування; чи має кваліфікуватися умова договору, що передбачає комісію, як дійсна /нікчемна/оспорювана. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Велика Палата Верховного Суду у вказаній постанові вказала, що Законом України «Про споживче кредитування» безпосередньо передбачено право банку встановлювати у кредитному договорі комісію за обслуговування кредиту, а згідно з п. 3.2.4 кредитного договору позичальник має право не частіше одного разу на місяць вимагати у банку безоплатного надання інформації про поточний розмір його заборгованості. Разом з тим зробила висновок про нікчемність в цілому пунктів 1.4 та 6 кредитного договору, зокрема не лише щодо щомісячного інформування про розмір заборгованості, але й опрацювання запитів позичальника, надання інформації по рахунку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду комісія за обслуговування кредитної заборгованості може включати плату за надання інформації про стан кредиту, яку споживач вимагає частіше ніж один раз на місяць. Умова договору про споживчий кредит, укладеного після набуття чинності Законом України «Про споживче кредитування» (10 червня 2017 року), щодо оплатності інформації про стан кредитної заборгованості, яку споживач вимагає один раз на місяць, є нікчемною відповідно до частин 1, 2 ст.11, ч. 5 ст.12 цього Закону. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Зокрема, оскільки позивачу встановлено щомісячну плату за послуги банку, які за законом повинні надаватись безоплатно, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що положення пунктів кредитного договору щодо обов`язку позичальника сплачувати плату за обслуговування кредиту щомісячно в терміни та у розмірах, визначених графіком щомісячних платежів за кредитним договором, є нікчемними. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ З урахуванням наведеного, аналізуючи зміст кредитного договору, укладеного між АТ «Ідея Банк» та [PERSON] , суд дійшов висновку про те, що позичальнику було встановлено щомісячну плату за послуги банку, які за законом повинні надаватися безоплатно, а надання інших послуг за обслуговування кредиту, не пов`язаних з інформуванням про стан кредитної заборгованості, за вказану плату умовами договору не передбачено, пункти кредитного договору щодо обов`язку позичальника сплачувати плату за обслуговування кредиту щомісячно в терміни та у розмірах, визначених графіком щомісячних платежів за кредитним договором, є нікчемними, а відтак частина заборгованості, яка є предметом спору та нарахована на підставі умов договору, які є нікчемними, а саме: нарахована сума простроченої плати за обслуговування кредиту у розмірі 666,20 грн. не підлягає стягненню з відповідача. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог АТ «Ідея банк» та стягнення з відповідачів заборгованості в розмірі 24000,02 грн. \~ \~ \~ \~ Згідно ст.ст.525, 526, 530ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цивільного законодавства у встановлений строк. \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що відповідачі належним чином\~не виконують\~зобов`язання щодо\~погашення кредиту\~та нарахованих\~процентів,\~які перейшли\~до них\~після смерті\~ [PERSON] \~в порядку\~спадкування,в судове засідання неодноразово не з`явилися та не представили суду жодних доказів на спростування вимог позивача. Тому суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити частково. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Таким чином, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача понесені судові витрати в розмірі 2333,01 грн. (24666,22/24000,02*2270=2333,01 грн.). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: partial