Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-26 00:00:00

20.09.2021 року до Ленінського районного суду м.Харкова звернувся [PERSON] з позовом до Харківської міської ради про визнання права власності. В позовній заяві вказував на те, що [INFO] помер його батько - [PERSON] . Після його смерті, як спадкоємець першої черги за законом, він 05.02.2019 року звернувся до Другої Харківської державної нотаріальної контори з метою прийняття спадщини, а саме 49/100 часток житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями і спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] . Проте, державним нотаріусом Другої Харквіської ДНК Гуркаленко І.В., було йому повідомлено, що [PERSON] за життя не було зареєстровано право власності на житловий будинок, а тому свідоцтво про право на спадщину йому не видано та рекомендовано звернутися до суду. В зв`язку з чим, просить суд визнати за ним в порядку спадкування за законом право власності на 49/100 часток житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями та спорудами (прибудовою а1, тамбуром а2, гаражем літ. «Е»), які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Згідно розпорядження Верховного Суду України від 14.03.2022 року №7/0/9-22 територіальну підсудність судових справ Ленінського районного суду м.Харкова було змінено на Київський районний суд м.Полтави. 02.05.2023 року ухвалою Київського районного суду м.Полтави цивільну справу за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визнання права власності прийнято до провадження та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 18.09.2023 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. В судове засідання позивач [PERSON] та його представник адвокат Дзюбенко В.О. не з`явилися, попередньо надали заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять задовольнити. Відповідач Харківська міська рада в судове засідання свого представника не направляла, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за їх відсутності на адресу суду не надходило. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином про причини неявки суд не повідомив, заяв чи клопотань, про відкладення розгляду справи чи розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надходило. За наявності у справі достатніх доказів, суд приходить до висновку, про розгляд справи за відсутності сторін. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 07.12.2018 року, а/з № [NUMBER] . Після смерті [PERSON] відкрито спадщину на 49/100 часток житлового будинку літ «А-1» з надвірними будівлями і спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] . 05.02.2019 року позивач [PERSON] звернувся до Другої Харківської державної нотаріальної контори з метою прийняття спадщини. Проте, державним нотаріусом Другої Харківської ДНК Гуркаленко І.В., було йому повідомлено, що [PERSON] за життя не було зареєстровано право власності на житловий будинок, в зв`язку з чим було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом та рекомендовано звернутися до суду. Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 19.12.1979 року, виданого Ленінським Райжитлуправлінням, 49/100 частин спірного житлового будинку належали на праві власності [PERSON] . Як встановлено в судовому засіданні, після смерті [PERSON] , 49/100 частин житлового будинку отримала у спадок [PERSON] , але своє право власності на нього належним чином не оформила. Після смерті [PERSON] 49/100 частин житлового будинку успадкував [PERSON] , який помер за життя та не встиг зареєструвати своє право власності на вказане нерухоме майно. Як встановлено в судовому засіданні, що підтверджується копію свідоцтва про народження позивача [PERSON] , є сином [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом ст. 1262 ЦК України. Згідно ч.1 ст.1264 ЦК України позивач [PERSON] має право на спадкування за законом у четвергу чергу після померлого [INFO] [PERSON] , як особа, яка проживала однією сім`єю не менше, як п`ять років до часу відкриття спадщини. Частина 2 ст. 1268 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до пункту 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 « Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. За таких обставин право позивача на отримання спадщини порушене та підлягає захисту шляхом визнання за ним право власності на 49/100 часток житлового будинку літ. «А-1» з надвірними будівлями та спорудами (прибудовою а1, тамбуром а2, гаражем літ. «Е»), які розташовані за адресою: [ADDRESS] .

Outcome: approved