Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-02 00:00:00

Позивач звернулася з позовом про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній\~заяві посилається\~на те,\~що \~ [INFO] помер\~її \~дідусь [PERSON] ,\~після смерті\~якого відкрилася\~спадщина на\~житловий будинок\~з господарськими\~будівлями та\~спорудами [ADDRESS] ,\~та на\~земельну ділянку\~ площею\~0,2763\~га за\~адресою м.Яремче,\~Надвірнянського району.\~Відповідно до\~заповіту,\~посвідченого приватним\~нотаріусом Яремчанського\~міського нотаріального\~округу від\~05.02.2018\~року,\~зареєстрованого в\~реєстрі за\~№184,\~вона є\~єдиною спадкоємицею\~померлого за\~заповітом.14.06.2023 року позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті свого дідуся [PERSON] . Однак, постановою державного нотаріуса від 14.06.2023 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки вона не була обізнана про існування заповіту, та не будучи спадкоємцем першої черги, не знала про свій статус спадкоємця за заповітом, і відповідно про необхідність подання заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини. 09.08.2023 року за клопотанням представника позивача витребувано із Яремчанської міської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] . Інші процесуальні дії у справі не застосовувались. У судове засідання позивач не з`явилася. Подала до суду заяву, в якій просила суд розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явилася, судом повідомлена належним чином, подала до суду заяву про повне визнання позову, просила розгляд справи провести без її участі. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Згідно копії заповіту від 05.02.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Яремчанського міського нотаріального округу та зареєстрованого в реєстрі за №184, [PERSON] призначив спадкоємцем усього свого майна [PERSON] . З копії будинкової книги, заведеної на будинок за адресою: [ADDRESS] , вбачається, що за даною адресою зареєстрований лише померлий [PERSON] . З копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] вбачається, що 11.06.2022 року Яремчанським відділом державної реєстрації цивільного стану у Надвірнянському районі Івано-Франківської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка « [PERSON] », та дружини « [PERSON] ». З позову вбачається, що позивач не зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки про вказаний заповіт, вона дізналася від свого батька - сина померлого [PERSON] . За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до ч.\~1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. 14.06.2023 року [PERSON] звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Спадкова справа щодо майна померлого [PERSON] заведена 14.06.2023 року за №9/2023, що підтверджується наданою на виконання ухвали суду її копією, з якої також вбачається, що інших спадкоємців щодо майна померлої немає. Однак, постановою державного нотаріуса від 14.06.2023 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням встановленого законом 6-ти місячного терміну для прийняття спадщини. Пунктом 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~передбачено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста Києва як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні у місті Києві ради та їх виконавчі органи. Згідно з положеннями\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Позивач посилається на те, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки вона проживала окремо від спадкодавця та їй не було відомо про наявність на її ім`я заповіту, про який вона дізналася після спливу строку на прийняття спадщини. 04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому, суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч.\~1\~ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини\~\~підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню. Приймаючи до уваги вищенаведене та

Outcome: approved