Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з\~даним позовом вказуючи, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка народилась [INFO] в Рівненській області, Сарненський район, с. Кузьмівка, згідно копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] . Родинні стосунки між нею та покійною матір`ю підтверджуються свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Після укладення нею шлюбу, її прізвище змінилося з « [PERSON] » на « [PERSON] », про що свідчить копія свідоцтва про укладення шлюбу серія [NUMBER] . За життя її матері, останній належало спадкове майно: житловий будинок, за адресою: [ADDRESS] , в якому покійна мати була зареєстрована та проживала до моменту смерті та земельна ділянка, площею 7,429 га, кадастровий номер 3523455100:02:002:0083 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новгородківської громади, яка належала покійній матері на підставі державного акту на право приватної власності, який було видано на підставі рішення сесії Новгородківської селищної ради від 14.02.2001р. №333 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 31.08.2013р. За життя, її мати склала заповіт, яким заповіла належну їй земельну ділянку площею 7,429 га, кадастровий номер 3523455100:02:002:0083 у її власність, заповіт було посвідчено приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Болозенко Т.О., за реєстровим номером 1335. Але про те, що мати склала заповіт вона довідалась в 2023 році і про те, що мати склала заповіт за життя їй відомо не було. Окрім неї, спадкоємцем після смерті матері є відповідачка, її сестра, яка подала заяву про прийняття спадщини за законом, оскільки після смерті матері залишилось спадкове майно домоволодіння, за адресою: [ADDRESS] . Після того, як вона в 2023 році дізналась про наявність заповіту, який було посвідчено у 2017 році, то звернулась до державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори задля перевірки документів, але їй було повідомлено про те, що дійсно заповіт є, але отримати свідоцтво про право на спадщину вона немає можливості і отримала від нотаріуса постанову від 21.06.2023р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки в неї відсутній факт прийняття спадщини та не була подана заява про прийняття спадщини після смерті спадкодавця та запропоновано звернутись до суду задля визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, яка б мала бути подана у строк до листопада 2021р. Вказує, що заяви нотаріусу не подала, оскільки їй не було відомо про заповіт. Окрім того, вона має проблеми зі здоров`ям, у цей час у неї загострились хронічні захворювання, та вона була вимушена звертатись до лікарів та лікуватися. Наполягає на тому, що вона не подала заяви про прийняття спадщини через поважну причину, а саме через те, що їй було не відомо про наявність заповіту, а також у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, з 24.02.2022 року, певний час не здійснювався навіть прийом до нотаріуса, а тому змогла до нього звернутись лише у червні 2023 року. А тому просить визначити їй додатковий строк тривалістю 1 (один) місяць для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , визнавши причину пропуску цього строку поважною. Ухвалою судді Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 07.07.2023 року по вищевказаній цивільній справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження на підготовче судове засідання.\~Крім цього, відповідачці визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копія зазначеної ухвали була надіслана сторонам. Також відповідачці разом з ухвалою надіслано копію позовної заяви з доданими до неї документами. Крім цього,\~ухвалою суду\~від 02.08.2023\~року за\~клопотанням представника\~позивачки витребувано від державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М. належним чином засвідчену копію спадкової справи, заведену після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Новгородківського районного суду Кіровоградської області від 05.09.2023 року підготовче провадження закрито та справа призначена до судового розгляду по суті. Крім цього, цією ж ухвалою суду у прийнятті визнання відповідачкою [PERSON] пред`явленого до неї позивачкою [PERSON] позову про\~встановлення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини відмовлено. Позивачка [PERSON] та її представник адвокат Кафтасьєва Г.В. в судове засідання не з`явились, проте від представника позивачки до суду надійшла письмова заява 19.09.2023 року, в якій остання просить суд провести судове засідання по справі, яке призначене на 05.10.2023р. на 11:00 год. без її участі та участі позивачки, заявлені позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять суд їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи була належним чином повідомлена. Проте, надіслала до суду 28.07.2023 року заяву про визнання позовних вимог, засвідчену нотаріусом, в якій просить проводити підготовче судове засідання по справі та всі подальші судові засідання без її участі, заявлені позовні вимоги вона визнає в повному обсязі, не заперечує проти винесення рішення, яким заявлені позовні вимоги будуть задоволені в повному обсязі. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Визнаючи наявні матеріали про права та взаємини учасників справи достатніми, суд розглянув справу в порядку ч.2\~ст. 247 ЦПК України\~без фіксування судового процесу технічними засобами, на підставі наявних у справі доказах у відсутність нез`явившихся учасників справи. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, письмові заяви представника позивачки та відповідачки, письмові докази, суд прийшов до наступного. Так, судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 17.03.1977 року народилася позивачка (вказано на російській мові) « [PERSON] » в м. Кривий Ріг Саксаганський район Дніпропетровська область та батьками позивачки вказані: батько « [PERSON] », мати « [PERSON] » (а.с. 7). Згідно свідоцтва про смерть [NUMBER] виданого 21.12.2021 року, [INFO] померла мати позивачки [PERSON] , [INFO] , у віці 80 років м. Кривий Ріг Дніпропетровська області, про що зроблено відповідний актовий запис № 610 (а.с.6). Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] виданого 25.11.1995 року позивачка уклала шлюб з гр. [PERSON] та після укладення шлюбу, змінила своє прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.8). Згідно з копією паспорту позивач [PERSON] , з 12.03.2019 року зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4-5). \~ \~ \~ \~Відповідно до матеріалів справи, померлій матері позивачки [PERSON] належало спадкове майно: житловий будинок, за адресою: [ADDRESS] , в якому остання була зареєстрована та проживала до моменту смерті та вказаний будинок належав їй на підставі свідоцтва про право власності від 07.12.2007 року за реєстровим №1-4557 та земельна ділянка, площею 7,429 га, кадастровий номер 3523455100:02:002:0083 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новгородківської громади, яка належала покійній матері на підставі державного акту на право приватної власності, який було видано на підставі рішення сесії Новгородківської селищної ради від 14.02.2001р. №333 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 31.08.2013р. (а.с. 68-76, 83-84). Після смерті матері, позивачці стало відомо, що за життя, її мати склала заповіт, яким заповіла належну їй земельну ділянку площею 7,429 га, кадастровий номер 3523455100:02:002:0083 у власність позивачки, але про те, що мати склала заповіт остання довідалась в 2023 році і про те, що мати склала заповіт за життя позивачці відомо не було. Позивачка дізнавшись про наявність заповіту 21.06.2023р. звернулась до державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори з питань оформлення свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельну ділянку площею 7,429 га, кадастровий номер 3523455100:02:002:0083, проте отримала від нотаріуса постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після померлої [INFO] матері, [PERSON] , оскільки позивачкою пропущено встановлений законом строк прийняття спадщини після смерті померлої та рекомендовано звернутись до суду задля визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері (а.с. 12, 85). Також, згідно матеріалів справи, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] заведено спадкову справу №370/2021, дата заведення: 30.07.2021р., яку надіслав державний нотаріус Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М. на виконання ухвали суду (а.с. 49- 85). З досліджених матеріалів спадкової справи вбачається, що 22.08.2018р. державним нотаріусом Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори Артеменко Л.М. посвідчено заповіт, за реєстром №940, згідно якого [PERSON] належну їй частку житлового будинку з господарчими будівлями та спорудами та земельною ділянкою, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] заповіла відповідачці [PERSON] , [INFO] (а.с. 51-52). 30.07.2021р. [PERSON] звернулась з заявою до державним нотаріусом Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті [PERSON] за заповітом від 22.08.2018р. за реєстром №940 та останній було видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом 15.03.2023р. (а.с. 50, 53-54, 64, 77-78). Крім цього, згідно заповіту посвідченого 08.08.2018 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Болозенко Т.О., за реєстровим номером 1335, [PERSON] належну їй земельну ділянку площею 7,429 га., кадастровий номер 3523455100:02:002:0083 з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Новгородківської сільської ради Новгородківського району Кіровоградської області заповіла у власність доньки [PERSON] , [INFO] (а.с. 9, 81 на звороті). Відповідно до положень ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). \~ \~ \~ \~ За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Статтею 1223\~ЦК України\~визначено,\~що право\~на спадкування\~мають особи,\~визначені у\~заповіті.\~У разі\~відсутності заповіту,\~визнання його\~недійсним,\~неприйняття спадщини\~або відмови\~від її\~прийняття спадкоємцями\~за заповітом,\~а також\~у разі\~не охоплення\~заповітом усієї\~спадщини право\~на спадкування\~за законом\~одержують особи,\~визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу.\~ У статті 1233 ЦК України \~ \~ \~ \~зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно \~ \~ \~ \~ статті 1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ст. 1268 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається від часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (ч.1 ст. 1272 ЦК України). Частиною третьою ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У відповідності до положень ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~ \~ \~ \~Статтею 16 ЦК України визначені способи захисту цивільних прав та інтересів судом. Також ст. 4 ЦПК України гарантовано право особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно правового змісту положень ст.ст. 12, 81, 82 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Як встановлено судом, і це підтверджується дослідженими доказами, [INFO] відкрилася спадщина після смерті [PERSON] . Місцем відкриття спадщини є: м Кривий Ріг, Дніпропетровська обл. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] є донькою [PERSON] . \~ \~ \~ \~ \~Спадкоємцем за\~заповітом,\~яка прийняли\~спадщину після\~смерті [PERSON] \~є її\~донька [PERSON] , яка у відповідності до положень ст.ст. 1268-1270 ЦК України своєчасно прийняла спадщину. \~ \~ \~ \~Позивачка в свою чергу, не може вважатися такою, що прийняла спадщину після смерті матері, оскільки на час смерті останньої постійно не проживала разом з нею за місцем її реєстрації, та у строк визначений статтею 1270 ЦК України (протягом шести місяців) не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Інших спадкоємців після смерті [PERSON] , як за законом, так і за заповітом в ході судового розгляду справи не встановлено. Таким чином позивачка пропустила строк визначений статтею 1270\~ЦК України (шість місяців) для прийняття спадщини (подачі відповідної заяви нотаріусу) після смерті спадкодавця (матері). \~ \~ \~ \~Щодо поважності причин пропуску строку слід зазначити наступне. \~ \~ \~ \~Так, звертаючись до суду з позовом, позивачка [PERSON] , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не була обізнана про наявність заповіту своєї матері [PERSON] , складеного на її ім`я, а тому не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~постанови Верховного\~Суду від\~26.06.2019\~року у\~справі №565/1145/17\~(провадження\~№ 61-38298св18),\~в якій\~вказано,\~що поважними\~причинами пропуску\~строку визнаються,\~зокрема:\~1)\~тривала хвороба\~спадкоємців;\~2)\~велика відстань\~між місцем\~постійного проживання\~спадкоємців і\~місцем знаходження\~спадкового майна;\~3)\~складні умови\~праці,\~які,\~зокрема,\~пов`язані\~з тривалими\~відрядженнями,\~в тому\~числі закордонними;\~4)\~перебування спадкоємців\~на строковій\~службі у\~складі Збройних\~Сил України;\~5)\~необізнаність спадкоємців\~про наявність\~заповіту тощо.\~Таким чином,\~необізнаність спадкоємця\~про наявність\~заповіту є\~поважною причиною\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини. Як зазначалося вище, спадщина після смерті матері позивача відкрилася в день її смерті, а саме [INFO] . Саме з цього часу почався перебіг шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачкою, як спадкоємцем за заповітом, передбачений ст. 1270 ЦК України. Граничний термін подачі позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини в порядку передбаченому ст. 1269 ЦК України закінчився 02.11.2021 року, а до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернулася 21.06.23 року. Суд враховує пояснення позивачки про те, що про наявність заповіту їй стало відомо після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Будь-яких доказів того, що позивач була обізнана про наявність заповіту, матеріали справи не містять. Крім того, відповідачка [PERSON] , яка являється сестрою позивачки та спадкоємицею за іншим заповітом, після смерті їхньої матері [PERSON] , в надісланій до суду письмовій заяві не заперечує проти винесення рішення, яким заявлені позовні вимоги будуть задоволені в повному обсязі. А тому, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність у позивачки об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті своєї матері [PERSON] , оскільки вона не проживала з останньою, про існування заповіту дізналась вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд вважає, що в даному випадку необізнаність позивачки про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, після смерті її матері. При цьому, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно також враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. У зв`язку з вищевикладеним, з врахування того, що відповідачка не заперечує у задоволенні позову, необізнаність позивачки про наявність заповіту спадкодавця, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову про визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Крім цього, на підставі\~ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позовні вимоги позивачки задоволені, суд вважає, що з відповідачки слід стягнути на користь позивачки понесені нею при зверненні до суду судові витрати, а саме: судовий збір у розмірі 1073,60 грн. \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved