Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-08 00:00:00

У листопаді 2022 року Позивач Акціонерне товариство «Оператор газорозподільчої системи «Київоблгаз» звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області в порядку цивільного судочинства з позовом до [PERSON] про відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ та витрат, що пов`язані з проведенням експертизи лічильника газу. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Свої вимоги позивач мотивував тим, що відповідач є споживачем природного газу та власником будинку за адресою: [ADDRESS] , є власником будинку відповідно до договору дарування житлового будинку від 06.12.2012 року. 22.03.2019 року працівниками позивача за адресою відповідача під час обстеження газового лічильника газу Октава, типорозмір G-6, зав. № 227998, 1999 року випуску в присутності відповідача, було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання в роботі лічильника. Нормами глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ встановлено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 цього Кодексу. Вказане порушення усунуте того ж дня шляхом зняття лічильника газу на експертизу та встановлення газового лічильника з обмінного фонду АТ «Київоблгаз», про що зазначено в акті про порушення. На підставі зазначеного та відповідно до вимог п. 2 Порядку проведення експертизи ЗВТ та пломб, який передбачений у Главі 10 Розділу Х Кодексу ГРМ лічильник газу Октава, типорозмір G-6, зав. № 227998, 1999 року випуску було запаковано в пакет, який було опломбовано пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером R25062138 та направлено на експертизу лічильника газу до лабораторії АТ «Київоблгаз», вказана підтверджується Актом демонтажу лічильника газу до лабораторії АТ «Київоблгаз», вказане підтверджується Актом демонтажу лічильника газу для проведення експертизи від 22.03.2019 року, а також протоколом направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку від 22.03.2019 року. Наказом № 01 Но-127-0718 від 25.07.2018 року створено комісію з розгляду актів про порушення вимог кодексу ГРМ. 02 квітня 2019 року проведено експертизу лічильника газу, що належить відповідача у його присутності. За результатами експертизи складено акт експертизи лічильника газу № 1112е від 02.04.2019 року, в якому комісією для проведення експертизи лічильників газу встановлено: по результатам зовнішнього огляду лічильника газу: «1.1. Цілісність заводських пломб та повірочного тавра: Пломби не відповідають зразку заводу-виробника. 1.2. Цілісність відлікового механізму: Лічильник функціонує. Юстиворочні колеса замінені на пару 38/53, що призводить до зменшення кількості облікового газу. Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь передаточного колеса (подряпини). Відліковий механізм виймався. 1.3. Механічні пошкодження та інше: Коробка відлікового механізма встановлена на силікон (заклепки або гвинти кріплення коробки відлікового пристрою відсутні). Пошкоджений корпус лічильника під коробкою відлікового механізму (числені подряпини). Лічильник перефарбований.». Висновки комісії для проведення експертизи лічильників газу: виявлено втручання. За результатами позачергової повірки ДП «Київоблстандартметрологія» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювального техніки № Д50/М111е-19 від 05.04.2019 року. П. 8 Глави 9 Розділу Х Кодексу ГРМ якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Наказом № 01Но-54-0219 від 05.02.2019 року створено комісію з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРМ. На підставі зазначеного складено Акт про порушення № 1412 від 22.03.2019 року у присутності відповідача. 05.09.2019 року було проведено засідання Комісії з розгляду акту про порушення у присутності правомочного складу комісії та споживача. На засіданні комісії прийнято рішення про його повне задоволення та складання акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, що зафіксовано в протоколі засідання комісії з розгляду актів про порушення № 3558 від 05.09.2019 року. 05.09.2019 року Комісія з розгляду актів про порушення розрахувала вартість об`єму спожитого природного газу виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населенням до Кодексу ГРМ з урахуванням встановлених газових приладів: газова плита 1 шт., газовий котел 1 шт., газова колонка 1 шт., колонка 2 шт., площа будинку 505,70 м2 з дати останньої перевірки контролером до дати виявлення порушення, тобто з 11.02.2019 року по 22.03.2019 року. На підставі зазначеного, відповідачу було направлено надано акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 05.09.2019 року на суму 71 071,07 грн об`ємом 6\~872,38 м3, рахунок на оплату послуг з експертизи побутового лічильника газу на суму 3\~518,69 грн та акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) на суму 3\~518,69 грн. На теперішній час зазначена заборгованість відповідачем не погашена. Позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь вартість необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ в розмірі 71 071,07 грн, 3\~518,69 грн витрат, що пов`язані з проведення експертизи лічильника газу та витрати по сплаті судового збору у сумі 2 481,00 грн. Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 23.01.2023 року було відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 17.03.2023 року відповідачем через канцелярію суду зареєстровано заяву про застосування строків позовної давності. Просив суд відмовити позивачу у задоволені позову повністю, відповідно до заяви про застосування строків позовної давності. Дана заява прийнята судом. 21.03.2023 року відповідачем через канцелярію суду зареєстровано заяву і запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у задоволенні якої відмовлено судом ухвалою суду від 11.05.2023 року. 28.03.2023 року відповідачем через канцелярію суду зареєстровано відзив на позовну заяву, згідно якого останній визнав позов безпідставним, необгрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню судом. Даний відзив прийнято судом. 08.05.2023 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано заперечення на заяву відповідача про застосування строків позовної давності. 19.06.2023 року відповідачем через канцелярії суду зареєстровано заяву про огляд електронних доказів за їх місцезнаходженням (ч. 7 ст. 85 ЦПК України), у задоволенні якої відмовлено судом протокольною ухвалою від 22.06.2023 року. 31.05.2023 року відповідачем через канцелярії суду зареєстровано клопотання про витребування доказів судом, яке задоволено судом ухвалою суду від 22.06.2023 року. 09.10.2023 року представник позивача через канцелярію суду зареєструвала заяву, в якій просила суд здійснювати розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. 09.10.2023 року відповідач через канцелярію суду зареєстрував текст промови (заключне слово) на судових дебатах, згідно якого останній заперечив проти задоволення позову, просив відмовити у задоволенні позову повністю. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі\~неявки\~всіх\~учасників справи\~у\~судове\~засідання,\~яким\~завершується\~розгляд справи,\~або\~розгляду\~справи без\~повідомлення\~(виклику)\~учасників\~справи,\~суд\~підписує\~рішення без\~його\~проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України). У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Згідно ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем регулюються, зокрема Законом України «Про ринок природного газу», відповідно до якого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 30.09.2015 року № 2494, що зареєстрована в Мінюсті України 06.11.2015 року за № 1379/27824, затверджено Кодекс газорозподільних систем, який набрав чинності з 27.11.2015 року, Правилами безпеки систем газопостачання, затвердженими наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року № 285, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 08.06.2015 за № 674/27119. Кодекс ГРМ визначає взаємовідносини Оператора ГРМ із суб`єктами ринку природного газу. Зокрема, регулює умови забезпечення комерційного, у тому числі приладового обліку природного газу в газорозподільній системі та визначення його об`ємів і обсягів передачі до/з газорозподільної системи, у тому числі в розрізі суб`єктів ринку природного газу. 22.03.2019 року працівниками позивача за адресою відповідача під час обстеження газового лічильника газу Октава, типорозмір G-6, зав. № 227998, 1999 року випуску в присутності відповідача, було виявлено наявність ознак несанкціонованого втручання в роботі лічильника. Нормами глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ встановлено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 цього Кодексу. Наказом № 01 Но-127-0718 від 25.07.2018 року затверджено склад комісії з проведення експертизи. Нормами глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ встановлено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 цього Кодексу. Вказане порушення усунуте того ж дня шляхом зняття лічильника газу на експертизу та встановлення газового лічильника з обмінного фонду АТ «Київоблгаз», про що зазначено в акті про порушення. На підставі зазначеного та відповідно до вимог п. 2 Порядку проведення експертизи ЗВТ та пломб, який передбачений у Главі 10 Розділу Х Кодексу ГРМ лічильник газу Октава, типорозмір G-6, зав. № 227998, 1999 року випуску було запаковано в пакет, який було опломбовано пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером R25062138 та направлено на експертизу лічильника газу до лабораторії АТ «Київоблгаз», вказана підтверджується Актом демонтажу лічильника газу до лабораторії АТ «Київоблгаз», вказане підтверджується Актом демонтажу лічильника газу для проведення експертизи від 22.03.2019 року, а також протоколом направлення ЗВТ та/або пломби на позачергову чи експертну повірку від 22.03.2019 року. Наказом № 01 Но-127-0718 від 25.07.2018 року створено комісію з розгляду актів про порушення вимог кодексу ГРМ. 02 квітня 2019 року проведено експертизу лічильника газу, що належить відповідача у його присутності. За результатами експертизи складено акт експертизи лічильника газу № 1112е від 02.04.2019 року, в якому комісією для проведення експертизи лічильників газу встановлено: по результатам зовнішнього огляду лічильника газу: «1.1. Цілісність заводських пломб та повірочного тавра: Пломби не відповідають зразку заводу-виробника. 1.2. Цілісність відлікового механізму: Лічильник функціонує. Юстиворочні колеса замінені на пару 38/53, що призводить до зменшення кількості облікового газу. Пошкоджений корпус відлікового механізму в місці встановлення на вісь передаточного колеса (подряпини). Відліковий механізм виймався. 1.3. Механічні пошкодження та інше: Коробка відлікового механізма встановлена на силікон (заклепки або гвинти кріплення коробки відлікового пристрою відсутні). Пошкоджений корпус лічильника під коробкою відлікового механізму (числені подряпини). Лічильник перефарбований.». Висновки комісії для проведення експертизи лічильників газу: виявлено втручання. За результатами позачергової повірки ДП «Київоблстандартметрологія» видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювального техніки № Д50/М111е-19 від 05.04.2019 року. П. 8 Глави 9 Розділу Х Кодексу ГРМ якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). Наказом № 01Но-54-0219 від 05.02.2019 року створено комісію з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРМ. На підставі зазначеного складено Акт про порушення № 1412 від 22.03.2019 року у присутності відповідача. 05.09.2019 року було проведено засідання Комісії з розгляду акту про порушення у присутності правомочного складу комісії та споживача. На засіданні комісії прийнято рішення про його повне задоволення та складання акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, що зафіксовано в протоколі засідання комісії з розгляду актів про порушення № 3558 від 05.09.2019 року. 05.09.2019 року Комісія з розгляду актів про порушення розрахувала вартість об`єму спожитого природного газу виходячи з граничних об`ємів споживання природного газу населенням до Кодексу ГРМ з урахуванням встановлених газових приладів: газова плита 1 шт., газовий котел 1 шт., газова колонка 1 шт., колонка 2 шт., площа будинку 505,70 м2 з дати останньої перевірки контролером до дати виявлення порушення, тобто з 11.02.2019 року по 22.03.2019 року. На підставі зазначеного, відповідачу було направлено надано акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 05.09.2019 року на суму 71 071,07 грн об`ємом 6\~872,38 м3, рахунок на оплату послуг з експертизи побутового лічильника газу на суму 3\~518,69 грн та акт здачі-приймання робіт (наданих послуг) на суму 3\~518,69 грн. Відповідно до вимог Р ХІ Кодексу ГРМ, Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. Відповідно до п. 10 Глави 5 Р ХІ Кодексу ГРМ, споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Відповідно до\~п.\~2\~глави 3\~розділу ХІ\~Кодексу ГРМ,\~у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. На теперішній час зазначена заборгованість відповідачем не погашена. Статтею 59 Закону України «Про ринок природного газу» передбачено, що суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом, в т.ч. і за несанкціонований відбір природного газу. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог про стягнення вартості необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ в розмірі 71 071,07 грн та 3\~518,69 грн витрат, що пов`язані з проведення експертизи лічильника газу. Доводи відповідача відносно того, що ним будинок отримано у власність на підставі договору дарування житлового будинку від 06.12.2012 року, на той момент газовий лічильник вже був встановлений (у 2001 році), оцінюються судом критично, оскільки встановлення газового лічильника попереднім споживачем не звільняє власника об`єкту нерухомості від обов`язку відшкодування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ. Твердження відповідача на невідповідність його підпису на акті № 1412 судом відхиляються, оскільки доказів підробки підпису, як-то звернення до правоохоронних органів з приводу даного факту відповідачем не надано. Клопотання про призначення судової експертизи з питань невідповідності підпису на спірному акті відповідачем не заявлялося. Крім того, представником позивача разом з клопотанням про долучення доказів від 06.05.2023 року долучено до матеріалів справи фото та відео результати експертизи лічильна газу. Усі інші доводи та твердження відповідача не спростовують вищевикладених висновків суду. Також відповідачем заявлено про застосування позовної давності до вимог позивача. Суд вважає за необхідне зазначити, що не приймає до уваги заяву відповідача про застосування строку позовної давності, виходячи з наступного. Відповідно до статті 256\~ЦК\~України позовна давність - це строк, в межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Одним з видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Відповідно до статті 253\~ЦК\~України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Загальна позовна давність встановлена тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Відповідно до ч. 5 ст. 261 ЦК України, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. Якщо боржникові надається пільговий строк для виконання такої вимоги, перебіг позовної давності починається зі спливом цього строку. Тлумачення частини першої та п`ятої\~статті 261 ЦК\~України свідчить, що потрібно розрізняти початок перебігу позовної давності залежно від виду позовних вимог. Вимога про визнання правочину недійсним відрізняється від вимоги про виконання зобов`язання не лише по суті, а й моментом виникнення права на захист. Для вимоги про визнання правочину недійсним перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась, або могла довідатись про вчинення цього правочину. Натомість для вимоги про виконання зобов`язання початок перебігу позовної давності обумовлюється виникненням у кредитора права на вимогу від боржника виконання зобов`язання.\~ Зазначена правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.03.2018 року у справі № 464/5089/15. Враховуючи зазначене, початок перебігу позовної давності в наявних правовідносинах пов`язаний з моментом задоволення комісією з розгляду актів про порушення акта про порушення № 1412 від 22.030.2019 року та розрахунку вартості об`єму спожитого природного газу, що оформлено протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу № 3558 від 05.09.2019 року та Актом-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу від 05.09.2019 року, які містяться в матеріалах справи. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому воєнний стан неодноразово було продовжено у зв`язку з триваючою повномасштабною збройною агресією російської федерації та який триває на ухвалення судового рішення у даній справі. Згідно Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо норм дії воєнного стану» № 2120-IX від 15.03.2022 року розділ\~"Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 такого змісту: У період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Отже, сплив строків позовної давності починається з 05.09.2021 року. Воєнний стан в Україні введено 24.02.2022 року, а позовна заява у даній справі була подана позивачем 22.11.2022 року, а відтак суд вважає, що на момент звернення з позовом до суду позовна давність позивачем не про пропущена. Усі інші пояснення сторін, їх докази і аргументи не спростовують висновків суду, зазначених в цьому судовому рішенні, їх дослідження та оцінка судом не надала можливості встановити обставини, які б були підставою для ухвалення будь-якого іншого судового рішення. Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року) суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним «сумнівом». Таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів. Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 року у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення вартості необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу за несанкціонований відбір природного газу з ГРМ в розмірі 71 071,07 грн та 3\~518,69 грн витрат, що пов`язані з проведення експертизи лічильника газу підтверджуються наявними матеріалами справи, підставними та такими, що підлягають задоволенню судом. У відповідності до ст.\~141\~ЦПК\~України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 481,00 грн.

Outcome: approved