Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася з позовом до Мар`янівської селищної ради, [PERSON] про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] померла її мама [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що вона є спадкоємцем майна спадкодавця за законом, однак спадщину не прийняла в установлений термін з причин відсутності правовстановлюючих документів, які знайшла серед старих документів лише в липні 2023 року. Зазначає, що саме з цієї причини після її звернення до нотаріальної контори в серпні 2023 року із заявою про оформлення вищевказаної спадщини їй було відмовлено у заведенні спадкової справи. Її рідна сестра [PERSON] також є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , однак спадщини не прийняла, щодо даного позову не заперечує. Просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася [INFO] після смерті [PERSON] . Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 22 серпня 2023 року відкрито провадження у даній справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 22 серпня 2023 року за клопотанням позивача було витребувано копію спадкової справи після померлої [PERSON] . Протокольною ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 05 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи по суті. Позивачка в судове засідання не з`явилася, в поданій заяві просила розгляд справи проводити у її відсутність. Позов підтримала повністю та просила його задовольнити. Представник відповідача Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області в судове засідання не з`явився, у заяві, яка надійшла до суду 02 жовтня 2023 року, просить справу розглядати у відсутності представника ради, щодо задоволення позовних вимог не заперечив. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, в поданому 11 вересня 2023 року клопотанні просила розгляд справи проводити у її відсутність. Позов визнала повністю, не заперечувала щодо його задоволення. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , про що стверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а. с. 5). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Статтею 1268\~ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , відповідно до якого позивачка є дочкою померлої [PERSON] (а. с. 6). Позивачка зареєструвала шлюб та змінила своє дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », що стверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а. с. 8). Свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] стверджується, що шлюб між [PERSON] та спадкодавицею [PERSON] розірвано 22 грудня 1988 року, актовий запис №65 (а. с. 10). Отже, позивачка [PERSON] є спадкоємицею за законом першої черги після смерті своєї матері [PERSON] . Факт належності спадкодавцю спадкового майна, зокрема, житлової квартири загальною площею 43,8 кв. м., що знаходиться в [ADDRESS] підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № [NUMBER] від 28 листопада 2005 року та Витягом КП «Волинське обласне бюро технічної інвентаризації» про реєстрацію права власності на нерухоме майно №9087043 від 28 листопада 2005 року (а. с. 12, 13). Рішенням Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області №31/15 від 18 листопада 2022 року перейменовано вулицю Піонерську в селищі Мар`янівка на вулицю Миру без зміни нумерації будівель (а. с. 14). Спадкодавець [PERSON] на день смерті була зареєстрована та проживала одна в [ADDRESS] . Спадкоємцями після смерті [PERSON] за законом є дочка [PERSON] та дочка [PERSON] . Заповіт від [PERSON] в Мар`янівській селищній раді не посвідчувався. Дані обставини стверджуються довідкою Мар`янівської селищної ради від 03 серпня 2023 року №187 (а. с. 11). Будучи спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] , позивачка звернулася до Горохівської державної нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав. Відповідно до листа державного нотаріуса Островської Т.В. від 04 серпня 2023 року №02-17/423, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що вона у встановлений термін не подала заяви про прийняття спадщини, а тому пропустила строк для прийняття спадщини. Одночасно роз`яснено, що визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливе в судовому порядку (а. с. 15). 01 вересня 2023 року за №01-09/496 на запит суду Горохівська державна нотаріальна контора надіслала суду Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №73781958 від 31 серпня 2023 року та інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти-спадкові договори) №73781966 від 31 серпня 2023 року з яких вбачається, що спадкова справа після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] , не заведена, заповіт не посвідчувався. Інформація про наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] і які претендують на спадкове майно, в матеріалах справи відсутня. В ході судового розгляду таких обставин не встановлено. Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з цим позовом, позивачка свої вимоги обґрунтовувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] через відсутність правовстановлюючого документа на спадкове майно, який знайшла лише в липні 2023 року і тому своєчасно не подала заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані нею докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що причина пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважною. Суд при прийнятті рішення враховує визнання позову органом місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини Мар`янівської селищної ради Луцького району Волинської області. Крім того, враховує, що визнання поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. З огляду на наведене, суд вважає, позовні вимоги [PERSON] до Мар`янівської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Щодо позовних вимог [PERSON] до [PERSON] суд зазначає наступне. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З огляду на вищенаведене, [PERSON] не є належним відповідачем по справі, оскільки спадщини не прийняла. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження (постанова Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №523/9076/16-ц, провадження №14-61цс18). За таких обставин у задоволенні позову [PERSON] до відповідачки [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід відмовити як пред`явленого до неналежного відповідача у справі. У своєму позові [PERSON] не наполягає на стягненні з відповідача судових витрат, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється. Враховуючи вищенаведене, на підставі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 3, 1216, 1217, 1218, 1223, 1261, 1268-1272 ЦК України,

Outcome: approved