Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

30 травня 2023 року \~Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» \~звернулось в суд з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на свою користь 28366 грн 63 коп завданих збитків. Свої вимоги мотивує тим, що 19 листопада 2022 року о 16 год 20 хв в аварійну службу АТ «Львівгаз» надійшло повідомлення про пошкодження газопроводу під час паркування авто. Газопровід було пошкоджено автомобілем марки «Форд Фієста», а сама було пошкоджено розподільчий надземний сталевий газопровід високого тиску. Прорив відбувся в результаті паркування автомобіля відповідачем [PERSON] . Працівниками аварійної служби АТ «Львівгаз» 19 листопада 2022 року о 17 год 30 хв витік газу було ліквідовано. У зв`язку з пошкодженням газопроводу позивачу було завдано збитки, які складаються з вартості об`єму витоку (витрати) природного газу через пошкоджений газопровід в сумі 25957 грн 67 коп та витрат по ліквідації витоку газу в сумі 2378 грн 96 коп.,які підлягають стягненню з відповідача. Ухвалою Яворівського районного суду Львівської області від 12 липня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Представник\~позивача АТ «Львівгаз» в судове засідання не прибув, в позовній заяві просив здійснювати розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив позов задовольнити з підстав наведених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про місце, час та дату судового засідання, відзиву на позовну заяву до суду не подавав. Відповідно до ч.1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач належним чином повідомлена про дату, час і місце проведення судового засідання, однак у таке без поважних причин не з`явилася, не повідомила причини неявки, не подала відзиву, а також позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість вирішення справи на підставі наявних у ній доказів з постановленням заочного рішення. Відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, у зв`язку з неявкою учасників. Частиною четвертою статті 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. У частині п`ятій статті 268 ЦПК України зазначено, що датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено повне чи скорочене).\~Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Отже, враховуючи наведені вище вимоги процесуального закону, датою ухвалення судом судового рішення в даній справі, призначеній до розгляду на 03 жовтня 2023 року, є дата складення повного судового рішення 05 жовтня 2023 року. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову зважаючи на таке. Згідно\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Судом встановлено, що 19 листопада 2022 року о 16 год 20 хв за адресою: [ADDRESS] відбулось пошкодження газопроводу, а саме було обірвано вхідну гілку РДГС-10, що підтверджується заявою [PERSON] №202 від 19 листопада 2022 року. Пошкодження газопроводу відбулось під час паркування автомобіля марки «Форд Фієстар» [PERSON] . Дана обставина підтверджується актом №599 від 19 листопада 2022 року про пошкодження газопроводів споживачами або третіми особами. \~Стаття 1166 Цивільного кодексу України\~встановлює загальні правила та підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Зокрема, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Загальною підставою цивільно-правової відповідальності у формі відшкодування шкоди, є вчинення винною особою цивільного правопорушення, до складу якого включаються протиправна поведінка (дія або бездіяльність) особи, настання шкоди, причинний зв`язок між поведінкою та шкодою, вина особи. Наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення дає правові підстави для відповідальності. При цьому відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (частина друга\~статті 1166 Цивільного кодексу України). В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Відповідно до п.п.1, 32 Глави 4 розділу 3 Кодексу газорозподільних систем охоронна зона об`єктів ГРМ поширюється на газопроводи з надлишковим тиском природного газу не більше 1,2 МПа, ГРП, ШРП, вузли обліку природного газу, засоби захисту газопроводів від електрохімічної корозії, споруди і пристрої на газопроводах, розпізнавальні та сигнальні знаки місцезнаходження газопроводів і споруд на них, за винятком внутрішньобудинкових газових мереж. Побутовий споживач зобов`язаний: раціонально використовувати природний газ, обережно поводитися з газовими приладами і пристроями. Відповідно до п.п. 1.12, 5.10 Глави 5 Розділу V «Вимоги безпечної експлуатації систем газопостачання (природний газ)» з метою забезпечення безпечних умов експлуатації та виключення можливості пошкодження газорозподільної системи вздовж її траси в межах охоронної зони шириною 2 м з обох боків від зовнішньої стінки газопроводу в плані не допускаються: улаштування стоянок автотранспорту, гаражів та інших споруд, у тому числі тимчасових. Власники (балансоутримувачі та/або орендарі (наймачі)) житлових і громадських будинків, підприємств комунального та побутового обслуговування населення повинні: утримувати в належному до експлуатації стані фасадні та внутрішні газопроводи. Згідно з Правилами безпеки газорозподільних систем та газового обладнання, споживач повинен дотримуватися встановлених правил і вимог щодо технічного стану та експлуатації газопроводів та газового обладнання. Судом встановлено, що поведінка відповідач суперечила вимогам законодавства, що призвело до пошкодження газопроводу. Відповідно до ст.1067 Цивільним кодексом України, споживач несе відповідальність за завдані збитки, включаючи збитки, що сталися внаслідок порушення правил експлуатації газопроводів та газового обладнання. Крім того, у разі завдання шкоди через порушення правил експлуатації газопроводів та газового обладнання, особа яка була зобов`язана додержуватися цих правил, несе відповідальність за збитки, які виникли внаслідок її порушення. ( ст.1058 ЦПК України). Відповідно до\~статті 1192 Цивільного кодексу України\~з урахуванням\~обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до\~реальної вартості втраченого майна\~на момент розгляду справи\~або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Позивач є Оператором газорозподільної системи. Відповідно до пунктів 1 та 4 глави 1 розділу 3 Кодексу газорозподільної системи експлуатацію газорозподільних систем здійснюють виключно Оператори газорозподільних систем. У разі виникнення аварійної ситуації Оператор газорозподільної системи зобов`язаний вжити необхідних заходів, спрямованих на відновлення належної роботи газорозподільної системи. Відповідно до пункту 7 глави 4 розділу 11 Кодексу газорозподільної системи об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами\~підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави. Пунктом 6 глави 4 розділу 11 Кодексу ГРМ встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за відповідною формулою. Позивачем, як доказ завданої шкоди було надано розрахунок витрат на ліквідацію внаслідок пошкодження РДГР-10 19 листопада 2022 року на суму 2379 грн 96 коп та розрахунок не облікового (донарахованого) об`єму природного газу на суму 25957 грн 67 коп, які в суду не викликають сумнівів та з якими суд погоджується. Відповідно до частини 2\~статті 1166 Цивільного кодексу України\~особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, законом встановлено презумпцію вини заподіювача шкоди. Суду не подано доказів відсутності вини у діях відповідача, а тому наявним є такий елемент складу цивільного правопорушення, як вина. За таких обставин суд робить висновок про те, що відповідачем не спростовано доводів позовної заяви, а судом не виявлено на підставі наявних документів у справі інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, відтак вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 133 Цивільного процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно з ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За подання позовної заяви АТ Оператор газорозподільної системи "Львівгаз" сплатило судовий збір в розмірі 2684 грн 00 коп, що підтверджується платіжною інструкцією № 9886 від 22 травня 2023 року. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум\~для працездатних\~осіб станом\~на 01 січня 2023 року становив 2684 грн 00 коп. Оскільки суд ухвалив рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі, з [PERSON] слід стягнути на користь АТ Оператор газорозподільної системи "Львівгаз" судові витрати із сплати судового збору в розмірі 2684, 00 грн. На підставі\~ ст.ст.\~4,10,81,\~247,\~258-259,\~263-265,279,280-281 ЦПК України, суд,

Outcome: approved