Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на 1/5 частину житлового будинку з надвірними спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . В обгрунтування позову позивачем зазначено, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , після якого відкрилась спадщина на 1/5 частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , що належав на праві спільної сумісної власності її чоловіку, їй та їх дітям [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які є відповідачами по справі. Вона фактично прийняла спадщину, оскільки на час смерті чоловіка була зареєстрована і проживала разом з ним за однією адресою. Відповідачі у встановлений законом строк для прийняття спадщини подали до нотаріальної контори заяви про відмову від спадщини на її користь. Позивач звернулась до нотаріуса для оформлення спадщини, але їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки наявні перешкоди через невизначення частки померлого у спільній сумісній власності, що змусило звернутись до суду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17.05.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 липня 2023 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду. Особи, які беруть участь у справі у судове засідання не з`явилися, про час та місце судового засідання повідомлені належним чином. Від позивача [PERSON] надійшла до суду заява, в якій вона позовні вимоги підтримала і просила провести розгляд справи за її відсутності. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] надали до суду заяви, в яких позовні вимоги визнали, просили розглянути справу без їх участі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. За договором міни від 19.04.1996 року [PERSON] , [PERSON] , які діяли від свого імені і від імені своїх неповнолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , з однієї сторони та [PERSON] з другої сторони, уклали цей договір, за яким міняють належну їм приватизовану квартиру, що знаходиться в [ADDRESS] , на належний [PERSON] жилий будинок з надвірними будівлями, що розташовані на земельній ділянці в [ADDRESS] . Право власності на цей житловий будинок був зареєстрований 17.05.1996 року в Харківському бюро технічної інвентаризації за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 27.05.2019 року виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району Харківської області. Спадщину після померлого [PERSON] прийняла його дружина [PERSON] , яка була зареєстрована і проживала з ним на час відкриття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк 18.11.2019 року діти померлого [PERSON] (після укладення шлюбу 12.09.2014 року змінила прізвище на [PERSON] ), [PERSON] , [PERSON] подали до Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області заяви, в яких відмовились від усього спадкового майна, яке залишилось після смерті їх батька [PERSON] , на користь дружини спадкодавця [PERSON] . Факт родинних відносин із спадкодавцем підтверджується копіями свідоцтв про їх народження (свідоцтво про народження [PERSON] серії [NUMBER] , видане Покотилівською селищною радою Харківського району Харківської області 25.04.1990; свідоцтво про народження [PERSON] серії [NUMBER] , видане Липецькою сільською радою народних депутатів Харківського району 24.07.1982 року; свідоцтво про народження [PERSON] серії [NUMBER] , видане Покотилівською селищною радою Харківського району Харківської області 03.12.1986 року). 13 січня 2020 року державним нотаріусом Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки відсутня визначена ідеальна (арифметична) частка на предмет спадку та державної реєстрації права власності на нерухоме майно в [ADDRESS] . Надаючи правову оцінку встановленим фактам, суд дійшов такого висновку. Визнання права та зміна правовідношення є встановленими ч.2 ст.16\~ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів. Відповідно до ст.41\~Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. За приписами ст.321\~ЦК України право власності є непорушним. Відповідно до п. 3.1 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 року № 55, розрахунок часток у спільній власності на об`єкти нерухомого майна виконуються за заявами всіх співвласників об`єктів нерухомого майна. У разі невідповідності розмірів часток, указаних у правовстановлюючих документах, реальним часткам за згодою всіх співвласників здійснюється розрахунок відповідних часток нерухомого майна з метою отримання відповідних правовстановлюючих документів. Право кожного співвласника в спільній частковій власності визначається часткою, яка виражається в простих правильних дробах (1/2; 1/3; 3/5 тощо). При цьому вказані в правовстановлюючих документах розміри часток співвласників на об`єкт нерухомого майна в сумі повинні становити одиницю. Пунктом 3.3 вказаної Інструкції встановлено, що за відсутності згоди всіх співвласників щодо зміни часток питання вирішується в судовому порядку. Провести розрахунок часток у спільній власності, а саме: будинку за адресою: [ADDRESS] на даний час не є можливим, оскільки для цього необхідно подати заяви всіх співвласників, а як вбачається з матеріалів справи, один із співвласників [PERSON] помер [INFO] . У відповідності до статті 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 357 ЦК України, частки в праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом, якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна. Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 355, ч. 1 ст. 356\~ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Статтею 368\~ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ст.370\~ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Згідно до роз`яснень, що містяться у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику у справах про захист права власності та інших речових прав (пункт 17), розглядаючи позови, пов`язані з правом спільної власності, суди повинні виходити з того, що відповідно до ст. 368 ЦК спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Так, спільною сумісною власністю, зокрема, є: квартира (будинок), житлові приміщення у гуртожитках, передані при приватизації з державного житлового фонду за письмовою згодою всіх повнолітніх членів сім`ї, які постійно в них мешкають, у їх спільну сумісну власність (стаття 8 Закону України від 19 червня 1992 року № 2482-XII «Про приватизацію державного житлового фонду»). Таким чином, враховуючи, що будь-якої домовленості між співвласниками щодо розміру їх часток не було, що співвласник спірної квартири [PERSON] помер, а також враховуючи презумпцію рівності часток, суд вважає, що частка кожного співвласника у спільній сумісній власності на спірну квартиру є рівною і становить по 1/5 частці. При цьому не було встановлено існування обставин, які б могли бути підставою для збільшення або зменшення часток співвласників спірної квартири. Оскільки позивачка є єдиним спадкоємцем після померлого чоловіка [PERSON] суд дійшов висновку, щодо необхідності задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними. Вимоги про стягнення судових витрат позивачем не ставилося, а отже такі слід віднести за її рахунок.

Outcome: approved