Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-27 00:00:00

В листопаді 2019 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] , 3-тя особа Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради та просив ухвалити рішення, на підставі якого зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні батька з малолітніми дітьми [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] ; визначити порядок участі батька у вихованні і спілкуванні з дітьми [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] кожного понеділка, вівторка, середи та першу половину суботи кожного місяця шляхом перебування дітей за місцем проживання батька. В обґрунтовування позову [PERSON] послався на те, що з відповідачем у справі вони перебували у зареєстрованому шлюбі. В період шлюбу у сторін народилося двоє дітей, донька - [PERSON] , [INFO] та син - [PERSON] , [INFO] . Після розірвання шлюбу діти залишилися проживати разом зі своєю матір`ю. Позивач мав змогу спілкуватися з дітьми, відвозив їх до дитячого садочку та до школи, забирав їх, разом робили уроки , відвозив до спортивних секцій та сам займався їх тренуванням, відвозив до дитячої поліклініки. Взагалі батько дуже багато часу приділяв вихованню дітей. Відповідачка чотири рази на рік по одному місяцю перебуває у відряджені в зоні АТО, має статус учасника бойових дій, у весь цей час вона не має можливості займатися дітьми, вони знаходяться у бабусі. Останній час позивач позбавлений можливості спілкуватися з дітьми, хоча має бажання виконувати свої батьківські обов`язки в повній мірі, хоче брити участь у вихованні дітей, безперешкодно спілкуватися з ними, проявляти батьківську любов и турботу. Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 07 листопада 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , третя особа Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дітьми. Призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24 грудня 2019 року вирішено провести процедуру врегулювання спору у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] , третя особа Департамент служби у справах дітей Харківської міської ради про усунення перешкод та визначення способу участі у вихованні та спілкуванні з дітьми, за участю судді. Призначена дата проведення спільної наради за участю всіх сторін, їх представників та судді. Провадження у справі зупинено до припинення врегулювання спору за участю судді. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 11 лютого 2020 року припинено врегулювання спору по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради Харківської області про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення порядку участі батька у їх вихованні за участю судді. Поновлено провадження у справі. Позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , третя особа-Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради Харківської області про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення порядку участі батька у їх вихованні передано на розгляд іншому судді, визначеному в порядку, встановленому ст. 33 ЦПК України. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 червня 2020 року цивільна справа № 639/7842/19, номер провадження 2/639/346/20 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа-Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради Харківської області про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення порядку участі батька у їх вихованні передано до провадження судді Труханович В.В. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24 червня 2020 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради Харківської області про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення порядку участі батька у їх вихованні прийнято до провадження судді Жовтневого районного суду м. Харкова Труханович В.В. 09 листопада 2020 року на адресу суду надійшов висновок Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради від 06.11.2020 №538 про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей, [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 грудня 2020 року задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 грудня 2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі № 639/7842/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради Харківської області про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення порядку участі батька у їх вихованні. Призначено справу до судового розгляду в судовому засіданні. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02 червня 2021 року задоволено клопотання позивача [PERSON] про призначення судово-психологічної експертизи. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 07 липня 2023 року поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради Харківської області про усунення перешкод у спілкуванні з неповнолітніми дітьми та визначення порядку участі батька у їх вихованні. Призначено судове засідання. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник - адвоката Перепелиця І.І., яка діє на підставі ордеру, заявлений позов підтримали, просили його задовольнити, посилаючись на обставини, які викладені у рішенні вище. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов визнала частково, не заперечувала проти спілкування позивача [PERSON] з малолітніми дітьми, але тільки зі згоди дітей. Також відповідач зазначила, що діти, коли мають бажання, спілкуються з батьком, їздять до нього до дому, де перебувають по декілька днів. В подальшому відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце судового розгляду повідомлялася, надала заяву з проханням справу розглянути у її відсутність. Представник 3-тьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся належним чином, надав суду висновок про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , справу просив розглянути у його відсутність, рішення винести з урахуванням інтересів дітей. Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, шляхом передбачених ст. 16 ЦК України способами, Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. В судовому засіданні було встановлено, що сторони по справі, [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано на підставі рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 30 травня 2019 року. ( а.с. 16-18) [INFO] народилася [PERSON] . ( а.с. 10) [INFO] народився [PERSON] . ( а.с. 11) Згідно свідоцтва про народження дитини батьками [PERSON] та [PERSON] є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . Згідно зі ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом із батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Право дитини на отримання належного сімейного виховання виникає у неї від народження. Як пояснили суду сторони, після розірвання шлюбу між подружжям, дитина залишилася проживати разом з матір`ю. Відповідно до ч.1 ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебувають вони у шлюбі між собою. Частина 2 ст.141 СК України зазначає, що розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею (ч.2 ст. 157 СК України). Відповідно до ст.9 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованою постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Частиною 3 ст. 157 СК України передбачено, що той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Статтею 159 СК України передбачено, що якщо той із батьків, з ким поживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Відповідно до частини 2 цієї статті суд визначає спосіб участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. Позивач [PERSON] зазначає, що відповідач у справі, мати їх малолітніх дітей, перешкоджає йому, як батькові, спілкуватися з дітьми. Також позивач вважає, що мати та бабуся мають вплив на дітей. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що раніше діти спілкувалися з батьком, у тому числі і за місцем його проживання. Однак, поведінка батька, його відношення до дітей привело до того, що у них зникла бажання спілкуватися з ним. З липня 2020 року, діти за їх бажанням, спілкуються з батьком, їздять до нього до дому, де перебувають по декілька днів. Сама відповідач ніколи не заперечували проти спілкування батька з дітьми, ніяких перешкод не чинила. Допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] пояснили суду про те, що між батьком та дітьми завжди були хороші стосунки. Батько дуже любить своїх дітей, дбає про їх духовний та фізичний стан, приділяє багато уваги їх розвитку та вихованню. Діти ніколи не скаржилися на ставлення батька до них. За клопотання позивача по справі була проведена судово-психологічна експертиза, у висновку якої зазначено, що конфліктна ситуація, що склалася між колишнім подружжям [PERSON] та [PERSON] у період з 2019 по 2022 рік, порушила психологічно нормативні умови формування особистості дітей, особливо [PERSON] , [INFO] , внаслідок чого у останнього виникли стан тривоги, відчуття психологічного дискомфорту, критичне ставлення до життєвих цінностей, захисна іронія та цинізм, за якими окривається безпорадність, відчуття неспроможності справитися з проблемою. У період після 24.02.2022 сімейна ситуація значно погіршилась, оскільки існуючі протиріччя між батьками зараз дітьми сприймаються через призму сучасних суспільно-політичних подій. Зараз [PERSON] та [PERSON] знаходяться у підлітковому періоді розвитку особистості, що обумовлює їхнє прагнення до самостійності і рівності у взаєминах із дорослими, відмову від підвищеного нормативного контролю з боку батьків. З урахуванням документального матеріалу, в якому відбиваються особливості мікросоціальної ситуації розвитку дитини (тобто, особливості поводження батька й матері з дітьми), та даних безпосереднього психологічного обстеження (із застосуванням конкретних психологічних методик, відповідних завданням дослідження), встановлено позитивне ставлення [PERSON] та [PERSON] до матері [PERSON] . Щодо сприйняття дітьми батька встановлено амбівалентне ставлення [PERSON] до батька, що проявляється зовнішньою позицію відсторонення при внутрішній потребі у контакті з ним та зовнішньо-звинувачувальна позиція [PERSON] до батька (невдоволення методами його виховання). У ході бесіди з експертом [PERSON] висловила бажання проживати з матір`ю до дев`ятого класу. Щодо планів на майбутнє дівчинка зазначає, що після дев`ятого класу хоче поїхати до Львова, щоб вступити до правового коледжу на навчання та жити окремо від батьків. [PERSON] висловив бажання проживати з матір`ю та спілкуватися з батьком у дистанційному режимі. У ході проведення експертного дослідження залежність оцінки сімейної ситуації дітьми [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , від впливу з боку батьків, а саме матері [PERSON] , не виявлена. Діти мають диференційоване ставлення до батьків, яке обумовлено попередньою взаємодією з ними. Оскільки бабуся дітей [PERSON] , з якою діти проводили значну частину свого часу, на психологічне обстеження не з`явилась, відповісти на питання: «Чи має залежність оцінка сімейної ситуації дітьми [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , від впливу з боку бабусі [PERSON] ?», не є можливим. Особливостями батьківської поведінки [PERSON] є виховання «...жестких этических критериев...», розвиток здібностей дітей, які він оцінює високо, контроль навчальних та спортивних успіхів дітей, значимість оцінки й престижно-лідерських моментів, застосування різних форм схвалення та покарання. Виховна поведінка [PERSON] характеризується орієнтованістю на фізичний та інтелектуальний розвиток дітей, контроль їх навчальної сфери, прищеплення інтересу до читання, до тренувань з гірськолижного спорту, до занять з шахів та математики, формування наполегливості, акуратності, організованості, витримки та дисципліни, готовність надати дітям автономію у вирішенні тих питань, які їм вже під силу, та сприяння створенню належних умов для розвитку [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Особливостями батьківської поведінки [PERSON] є виражене позитивне ставлення до дітей (сприймає дітей такими, які вони є, поважає їх індивідуальність), прояв щирого інтересу до їхніх прагнень, дбання про задоволення основних потреб (забезпечує дітей матеріально), допомога у реалізації значимих планів, поважне ставлення до особистих кордонів сина і доньки, пояснення суті батьківських вимог, обговорення проблемних питань, урахування думки дітей, емоційна підтримка тощо. Індивідуально-психологічні особливості матері дитини, [PERSON] , синтезуючий опис яких наведено у дослідницькій частині висновку, та особливості, її виховної поведінки, орієнтованої на послідовне і водночас гнучке виховання, сприяють створенню належних умов для психологічного комфорту та розвитку [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Особливості подальшого розвитку дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , визначатимуться конкретними умовами виховання, які кожний з батьків створюватиме, з огляду на обставини, що складатимуться після рішення суду (з урахуванням впливу економічних, соціальних, культурних чинників, що можуть варіюватися). Слід зазначити, що для відчуття благополуччя дітей, формування у них захищеності, впевненості в собі, оптимізму необхідна доброзичлива сімейна атмосфера, натомість суперечливість установок батьків, неузгодженість їхніх виховних дій негативно позначається на психіці дітей і формуванні їхньої особистості, позбавляє дитину відчуття стабільності та провокує формування стану тривожності. З огляду на те, що розлучення батьків є однією з найважчих життєвих ситуацій для дітей, що може негативно вплинути на їхнє майбутнє, дорослим членам родини у спілкуванні слід уникати сильного негативного або занадто різких, грубих коментарів стосовно батька та (або) матері дітей. ( т.2 а.с. 43-81) Згідно висновку про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради № 538 від 06.11.2020 року, вони вважають за доцільне встановлення порядку участі батька, [PERSON] , у вихованні малолітніх дітей[PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , визначивши час: перша, третя субота місяця та друга, четверта неділя місяця з 10-00 до 19-00, два тижня влітку для можливості оздоровлення. Спілкування батька з дітьми проводиться виключно за згодою дітей. ( а.с. 93-94) За правилами ст.19 СК України висновок органу опіки та піклування не є для суду обов`язковим, а підлягає оцінці поряд з іншими доказами. Позивач [PERSON] з даним висновком органу опіки та піклування не погодився, наполягав на тому, що має рівні права на спілкування з дітьми, а тому просив визначити порядок участі батька у вихованні і спілкуванні з дітьми [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] кожного понеділка, вівторка, середи та першу половину суботи кожного місяця шляхом перебування дітей за місцем його проживання. Позивач зазначив, що він проживає у приватному будинку, який складається з п`яти кімнат, діти мають свої кімнати. Також позивач зазначив, що діти ходять до школи на 8-00 год., яка знаходиться у пішій доступності від місця їх постійного проживання (будинку матері). Від будинку де проживає позивач до школи приблизно п`ятнадцять хвилин їзди на автомобілі, або приблизно сорок хвилин на громадському транспорті з пересадками. Також позивач зазначив про те, що після школи декілька разів на тиждень діти відвідують гуртки. Але такий розклад дітей існував до 24 лютого 2022 року. На початку війни позивач спілкувався зі своїми дітьми по телефону, один раз приїжджав до них до дому, планував їх вивезення за межі м. Харкова, однак в подальшому зв`язок з ними обірвався і тільки через деякий час він дізнався про те, що діти виїхали з міста, місце їх перебування йому не відоме. Влітку 2023 року він один раз зустрівся з донькою, поспілкувався з нею, але від сумісної прогулянки [PERSON] відмолилася. З сином він спілкується по телефону, деколи їх розмови можуть продовжуватися до години. Позивач наполягає на встановленні такого графіку спілкуванні з дітьми, про який він зазначав в позовній заяві. Як зазначено в рішенні Європейського Суду з прав людини від 7 грудня 2006 року у справі «Хант проти України» та рішення від 27 листопада 1992 року у справі «Олссон проти Швеції», між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага, і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Виходячи із рівності прав батьків щодо дітей та інтересів дітей, які мають пріоритет над інтересами батьків, дотримуватись розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дітей, враховуючи вік дітей, їх інтереси, особисту прихильність дітей до кожного з батьків, наявний спір, що виник між батьками з приводу участі батька у спілкуванні з дітьми, а також враховуючи обставини, які існують на момент ухвалення рішення, суд вважає, що на даному етапі розвитку дітей найбільш оптимальним буде участь батька [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дітьми, [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , шляхом побачень у наступний час: перша, третя субота місяця та друга, четверта неділя місяця з 10-00 до 19-00, два тижня влітку для можливості оздоровлення, за згодою дітей з обов`язковим повернення їх до місця постійного проживання. Крім того, суд зазначає про те, що батько має право на безперешкодне спілкування з дітьми засобами телефонного, електронного та інших засобів зв`язку, а також спілкування з дітьми в режимі відео зв`язку через мережу Інтернет, що забезпечить для батька дітей більш ефективну участь у вихованні та розвитку дітей, а для дітей проведення вільного часу з батьком, що сприятиме найкращому розвитку дітей. Саме такий порядок участі у вихованні дітей забезпечить рівність прав батьків, що забезпечить гармонійний розвиток та належне виховання дітей з урахуванням, перш за все, інтересів дітей, а також є достатнім для забезпечення участі батька у процесі виховання дітей. Водночас суд зауважує, що в подальшому, з урахуванням вікових особливостей дітей та їх потреб, батьки не позбавлені права в майбутньому змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дітей, що буде відповідати інтересам дітей. Отже, вимоги позивача [PERSON] підлягають частковому задоволенню. Питання щодо розподілу судових витрат вирішити в порядку ст. 141 ЦПК України. Згідно посвідчення серії [NUMBER] від 05.05.2016 року, [PERSON] є учасником бойових дій. ( а.с. 15) Пунктом 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій. Отже, судові витрати, які були понесені позивачем [PERSON] при зверненні до суду з позовом, відшкодовуються за рахунок держави. У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати у вигляді судового збору, який було сплачено позивачем при зверненні до суду з позовом, стягнути на його користь з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: partial