Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-26 00:00:00

1.30.06.2021 [PERSON] звернулась до суду з позовом до ДП «СЕТАМ» МЮУ, приватного виконавця Колечка Д.М., [PERSON] , треті особи [PERSON] в інтересах неповнолітнього [PERSON] , приватний нотаріус Червинська Н.Є., ПАТ «ОТП Банк», Орган опіки та піклування Приморської районної адміністрації Одеської міської ради. 2.Позивач просить суд: -визнати недійсними електронні торги, що відбулися 05.05.2021 на підставі заявки №1988 01.04.2021, реєстраційний номер лоту 473818 з продажу предмета іпотеки - квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS] ., що належить на праві приватної власності [PERSON] ; - скасувати акт про реалізацію предмета іпотеки від 01.06.2021, складений приватним виконавцем виконавчого округу Одеської області Колечко Д.М.; - скасувати свідоцтво про право власності, видане 04.06.2021, зареєстроване за № 144, про придбання нерухомого майна з електронних торгів від 05.05.2021; - скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Червинської Н.Є. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний №58565198 від 04.06.2021 про реєстрацію права власності [PERSON] на нерухоме майно (номер запису про право власності 42334921 від 04.06.2021, реєстраційній номер об`єкта нерухомого майна 2377369451101). 3.02.07.2021 відкрито загальне позовне провадження. 4.27.07.2021 від ДП «СЕТАМ» надійшов відзив на позов. 5.02.08.2021 та 03.08.2021 від [PERSON] надійшов відзив на позов та зустрічний позов. 6.02.08.2021 від приватного виконавця Колечка Д.М. надійшов відзив на позов. 7.06.08.2021 надійшла відповідь на відзив ДП «СЕТАМ». 8.10.08.2021 надійшла відповідь на відзив приватного виконавця Колечка Д.М. 9.28.08.2021 від [PERSON] надійшли заперечення на відповідь на відзив. 10.11.10.2021 відмовлено у прийнятті зустрічного позову, закрито підготовче провадження. 11.Позивач звернення до суду з цим позовом обгрунтовує тим, що між [PERSON] та АКБ Райффайзенбанк Україна були укладені кредитні договори в іноземній валюті 16.06.2005 та 03.10.2005 для придбання позичальником квартири [ADDRESS] . 17.06.2005 на підставі нотаріального договору [PERSON] придбала зазначену квартиру (право власності зареєстровано 02.08.2005). Після цього виконання кредитних зобов`язань забезпечено іпотечним договором від 17.06.2005 та іпотечним договором (наступна іпотека) від 07.10.2005, де в іпотеку передано цю ж квартиру. Заочним рішенням суду від 14.11.2016 стягнуто на користь ПАТ «ОТП Банк» солідарно з [PERSON] та поручителя [PERSON] заборгованість за кредитним договором від 16.06.2005 всього 116 361,94 грн. Рішення суду звернуто до примусового виконання та 13.12.2019 приватним виконавцем Колечко Д.М. відкрито ВП №60881752, №60882916 (об`єднано у зведене ВП №60883139). 01.04.2021 приватним виконавцем подано заявку на реалізацію майна до ДП «СЕТАМ», на підставі якої 05.05.2021 відбулися електронні торги з продажу предмета іпотеки (квартири). 01.06.2021 приватним виконавцем складено Акт про реалізацію предмета іпотеки, а 04.06.2021 право власності на квартиру було зареєстровано за [PERSON] , який придбав квартиру з електронних торгів. Позивач вважає, що реалізація іпотечного майна з електронних торгів відбувалась з порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, Закону України "Про виконавче провадження", Закону України «Про охорону дитинства», які вплинули на результати електронних торгів 05.05.2021. Так, позивач не отримувала постанову про відкриття виконавчого провадження та інші постанови приватного виконавця. ДП «СЕТАМ» не повідомило позивача, як боржника, про дату, час, місце проведення торгів, а також про стартову ціну реалізації майна, за якою майно пропонується до продажу, і яка вдвічі нижча від її вартості. Перед проведенням електронних торгів приватним виконавцем не було з`ясовано факт постійного проживання та реєстрації в даній квартирі наймачів, серед яких неповнолітня дитина [PERSON] [INFO] . Сім`я громадянина України [PERSON] , зареєстровані та проживають в іпотечній квартирі з 11.02.2008. З 19.05.2010 там зареєстрований їхній син [PERSON] [INFO] та мати неповнолітньої дитини [PERSON] , які, як і позивач не мають іншого житла. Отже, всупереч ч. 1 ст. 203 ЦК України, ч. 3 ст. 17 Закону України «Про охорону дитинства», Порядку реалізації арештованого майна, при примусовому виконанні судового рішення про стягнення боргу виконавцем не було отримано дозволу органу опіки та піклування на реалізацію квартири, право користування якою мала неповнолітня дитина. Реєстрація дитини після укладення іпотечного договору, в якому міститься застереження, щодо такої реєстрації, не відміняє обов`язок виконавця з`ясувати факт користування квартирою неповнолітньою дитиною. Позивач зареєструвала неповнолітню дитину в своїй іпотечній квартирі без порушень умов іпотечного договору, оскільки згода на реєстрацію дитини повинна була надаватися іпотекодержателем, яким є АКБ Райффайзенбанк Україна, а не стягувач в виконавчому провадженні ПАТ «ОТП Банк». Приватним виконавцем незаконно на користь стягувача ПАТ «ОТП Банк» проведено електронні торги, оскільки іпотекодержателем є АКБ Райффайзенбанк Україна, а заміна іпотекодержателя проведена не була. Крім того, кредитні договори були укладені в іноземній валюті для придбання квартири, яка є єдиним житлом позивача та наймачів, в тому числі неповнолітньої дитини. Отже, на це майно поширюється дія мораторію відповідно до Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», пунктом 1 якого передбачено, що протягом дії цього Закону не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із ст. 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із ст. 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв.м. для квартири та 250 кв.м. для житлового будинку. Також ціна продажу предмета іпотеки 659 748, 00 грн. є вдвічі нижчою від ринкової вартості майна, а при складанні звіту суб`єктом оцінювання не проводилося обстеження об`єкту оцінки, що є обов`язковим, а позивачу та Іпотекодержателю АКБ Райффайзенбанк Україна не було надано рецензії звіту. При цьому відповідно до ч. 1, 2 статті 57 Закону України Про виконавче провадження визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. Більше того, оскільки заборгованість за кредитним договором становила 116 361,94 грн., що не перевищувало 20 розмірів мінімальної заробітної плати станом на 2021 рік (тоді мінімальна заробітна плата становила 6 000 грн., де 20 розмірів складало 120\~000 грн.), то відповідно до ч.7 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний був вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника, до того ж звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. Також представник позивача на внесення 15.03.2022 змін до законодавства, серед яких Закон України «Про іпотеку» був доповнений положенням про те, що у період дії воєнного стану щодо нерухомого майна, що належить фізичним особам або перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія ст. 37, 38 (в частині реалізації права іпотекодержателя на набуття та продаж іпотеки), с. 40 (у частині виселення із житла, переданого в іпотеку, щодо яких є рішення суду про звернення стягнення на такі об`єкти), ст. 41 (в частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах). 12.Відповідач ДП «СЕТАМ» проти позову заперечує. Відповідно до п. 2 розділу 11 Порядку реалізації арештованого майна організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою приватного виконавця. Перевірка змісту заявки організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи ВДВС, дії яких мають самостійний спосіб оскарження. Позивач дій чи постанов приватного виконавця в цьому виконавчому провадженні не оскаржував. Посилання позивача на занижену оцінку квартири не є предметом доказування у справах про визнання недійсними електронних торгів, а результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб їх оскарження. Доводи позивача про неповідомлення його як боржника у виконавчому провадженні про дату, час, місце проведення торгів, стартову ціну лоту не відповідає дійсності, оскільки ДП "СЕТАМ" направляло позивачу повідомлення про день, час і місце проведення торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом №473818 листом від 07.04.2021. Повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано про день, час, місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна ДП "СЕТАМ здійснюється шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням, оскільки Порядком не встановлено обов`язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом. ДП "СЕТАМ" здійснило усі необхідні дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та повідомлення Iпотекодавня про дату, час торгів та початкову ціну лоту. Вважає, що попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, в якій право користування належить малолітній дитині, не потрібен. Така згода потрібна при укладенні договору іпотеки, якщо предметом іпотеки мають право користуватись чи володіти діти, а не при виконанні pішення суду та проведенні прилюдних торгів. В даному випадку, неповнолітня дитина не є дитиною позивача і була зареєстрована в іпотечній квартирі після укладення договору iпотеки. Тобто без дозволу іпотекодержателя. Приватний виконавець в такому випадку не зобов`язаний отримувати дозвіл органу опіки та піклування, оскільки на момент укладення договору іпотеки дитина не мала права власності чи права користування на предмет іпотеки. Загалом для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених Порядком реалізації арештованого майна і чи вплинули ці порушення на результати торгів та чи були порушені законні інтереси позивача, що ним не доведено. 13.Відповідач приватний виконавець Колечко Д.М. проти позову заперечує. В його виконанні перебуває виконавче провадження про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «ОТП Банк» 116 361,94 грн. Боржник належним чином повідомлялась про відкриття відповідного виконавчого провадження (постанови отримала 19.12.2019 за адресою: м. Одеса, вул. Обнорського 115). Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Крім того, сторона виконавчого провадження, має право доступу до виконавчого провадження через АСВВ, в постанові про відкриття виконавчого провадження роз`яснюється таке право, вказуються адреса відповідного веб-сайту в мережі інтернет, а також ідентифікатор для доступу до інформації про виконавче провадження та порядок його використання. Підтвердженням того, що боржник через свого представника користувалася АСВП та була вичерпно обізнана про хід виконавчого провадження підтверджується тим, що до своєї позовної заяви вона надала документи виконавчого провадження, роздруковані з системи АСВП. Боржник, будучи обізнаною про виконавче провадження, не повідомила виконавця, що іпотечним майном користуються інші особи, зокрема неповнолітній. Не надала довідку щодо зареєстрованих у квартирі осіб. Виконавець не знав та не міг знати, що 25.03.2021 (за 5 днів до створення заявки на реалізацію) боржник зареєструвала в квартирі неповнолітнього. Тому виконавець використовував інформацію згідно із наявними у нього довідками від 17.03.2020 та 11.06.2020. Крім того, довідка ЖКБ «Технологічний» від 12.02.2020 не є належним доказом, оскільки, ЖБК не є уповноваженим органом у здійсненні адміністративних послуг із реєстрації місця проживання осіб. Інформація, зазначена у довідці ЖБК «Технологічний» відрізняється від довідки, виданої Департаменту надання адміністративних послуг. В довідці Департаменту вказано, що [PERSON] заресстрований у квартирі з 25.03.2021, а в довідці ЖБК «Технологічний» з 11.02.2008. Умови іпотечного договору зобов`язують іпотекодавця не прописувати (не реєструвати) право проживання будь-яких третіх осіб без згоди іпoтекодержателя. Якщо неповнолітній під час укладення договору iпотеки не був зареєстрований в іпотечній квартирі, у разі його виселення згода органу опіки та піклування не потрібна. Крім того, відсутня будь-яка інформація щодо будь-яких кровних зав`язків неповнолітнього та боржника. 13.12.2019 також були винесені постанови про стягнення із боржника основної винагороди та про стягнення мінімальних витрат виконавчого провадження. В ході перевірки майнового стану боржника встановлено, що іншого майна, окрім іпотечної квартири, немає. 17.03.2020 та 11.06.2020 отримано відповідь, що в квартирі ніхто не зареєстрований. 19.05.2020 боржнику було надіслано вимогу про надання довідки про зареєстрованих в квартирі осіб та безперешкодного доступу до квартири з метою проведення її опису. Стягувач надав приватному виконавцю копії довідки (виписки з домової книги про склад сім`ї), складеної на час передачі майна в іпотеку, у відповідності до якої станом на 25.05.2005 у квартирі були зареєстровані [PERSON] (1967 р.н.), [PERSON] (1970 р.н.). Оскільки боржник ніяк на вимогу виконавця не відреагувала, 21.05.2020 здійснено виїзд на квартиру. Проте потрапити в квартиру не вдалось, оскільки особа чоловічої статі, яка була в квартирі, відмовилась надати доступ. Зазначена особа повідомила, що [PERSON] у квартирі проживає, її місцезнаходження невідомо. Унаслідок цього, за згодою стягувача, приватним виконавцем було складено постанову про опис та арешт майна боржника від 21.05.2020 та залишено боржнику вимогу за місцем виходу на квартиру. Також постанова була надіслана боржнику поштою. 11.06.2020 приватний виконавець отримав відповідь з Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради щодо зареєстрованих осіб в квартирі за адресою [ADDRESS] , згідно із якою станом на 02.06.2020, з 04.11.2002 боржник зареєстрована за цією адресою. 15.07.2020 виконавцем було призначено суб`єкта оціночної діяльності з метою визначення ринкової вартості aрештованого нерухомого майна боржника. 05.10.2020 на адресу сторін виконавчого провадження було направлено листа з повідомленням про оцінку арештованого майна. Боржник отримала лист 09.10.2020 за адресою місця реєстрації. 01.04.2021 було підготовлено заявку на реалізацію квартири на 05.05.2021. За результатами відкритого aукціону арештоване майно було придбано [PERSON] . Оскільки сума, що надійшла від реалізації арештованого майна була більшою, ніж сума боргу, виконавець звернувся до боржника про перерахування коштів. Боржник не відреагував. 01.06.2021 приватним виконавцем було складено акт про реалізацію предмета іпотеки, який було надіслано сторонам виконавчого провадження та покупцю. Щодо зміни\~назви кредитора\~(стягувача),\~дійсно виконавчі документи було видано на стягувача АКБ «Райффайзенбанк Україна». Згідно із ст. 1 Статуту АТ «ОТП Банк» він є правонаступником усіх прав та обов`язків ПАТ «ОТП Банк», яке є правонаступником усіх прав та обов`язків ЗАТ «ОТП Банк», яке є правонаступником усіх прав та обов`язків АКБ «Райффайзен Банк Україна». Положення Статуту свідчать лише про зміну назви банку унаслідок зміни форми власності цього банку, що не є відступленням права вимоги, і не потребує укладання окремих додаткових договорів та внесення змін до договору іпотеки. Посилання позивача на порушення вимог Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є безпідставними. Станом на 02.06.2020 боржник була зареєстрована за іншою адресою, а не за адресою предмета реалізації. Крім того, адреса місця реєстрації позивача була вказана у всіх договорах, укладених із банком, у виконавчих документах. За цією адресою боржник отримувала документи виконавчого провадження. Саме ця адреса зазначена як адреса боржника і в договору про надання правової допомоги, в позові. Боржник не використовувала іпотечну квартиру як місце постійного проживання, оскільки має інше житло. Крім того, торги відбулись 05.05.2021, акт про реалізацію предмета iпотеки було складено 01.06.2021, тобто на момент, коли Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» вже втратив чинність (23.04.2021). В розумінні ст. 203, 215 ЦК України не можуть бути визнані недійсними прилюдні торги з підстав порушення закону, який не діяв на момент проведення цих торгів. 14.Відповідач [PERSON] проти позову заперечує. Неналежне повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними, а всі дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не є підставою для визнання електронних торгів недійсними. Неповнолітній [PERSON] зареєстрований за в квартирі на [ADDRESS] з 25.03.2021, тобто за 5 днів до створення заявки на реалізацію квартири. Реєстрація неповнолітнього в квартирі спрямована лише на уникнення боржником реалізації квартири з прилюдних торгів. Згода органу опіки та піклування не потрібна була, оскільки позивач не є матір`ю дитини, батьками неповнолітнього є інші особи, які не є власниками квартири і саме на яких покладається обов`язок забезпечити дитину житлом. Крім того, дозвіл органу опіки та піклування на відчуження житлового приміщення, право користування яким мають неповнолітні, необхідний на момент укладення договору іпотеки, а не на момент реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах. Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не підлягає застосуванню до даних правовідносин, оскільки позивач зареєстрована за іншою адресою, а в іпотечній квартирі не проживала. Тобто, позивач має інше постійне місце проживання. Безпідставними є доводи позивача, що стягувач не є іпотекодержателем, оскільки згідно зі Статутом АТ «ОТП Банк», останній є повним правонаступником усіх прав та обов`язків АКБ «Райффайзен Банк Україна». Дії приватного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. 15.Треті особи пояснень щодо позову не подавали. Судом встановлені наступні фактичні обставини справи. 16.Між [PERSON] та АКБ Райффайзенбанк Україна було укладено кредитні договори в іноземній валюті №МL-500/012/205 від 16.06.2005 та № [NUMBER] -CNL-501/012/205 від 03.10.2005 для придбання квартири [ADDRESS] . 17.На підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу № 728 від 17.06.2005, [PERSON] набула право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 18.В забезпечення виконання кредитних зобов`язань з АКБ Райффайзенбанк Україна укладено Іпотечний договір №PML-501/012/2005 від 17.06.2005 та Іпотечний договір №P-CNL-501/056/2005 (наступна іпотека) від 07.10.2005, якими Іпотекодержателем визначено АКБ Райффайзенбанк Україна, а в іпотеку передано квартиру [ADDRESS] . 19.Заочним рішенням Малиновського районного суду міста Одеси від 14.11.2016 (справа № 521/4702/16-ц) стягнуто солідарно з [PERSON] та поручителя [PERSON] на користь АКБ Райффайзенбанк Україна заборгованість за кредитним договором № ML-501/012/2005 від 16.06.2005 в розмірі 116 361,94 грн. Рішення суду не оскаржувалось та набрало законної сили. 20.13.12.2019 відкрито виконавче провадження №60881752 (про стягнення основного боргу) та №60882916 (про стягнення основної винагороди, мінімальних виконавчих витрат) та об`єднанні у зведене виконавче провадження №60882916. 21.Постанови надіслані боржнику (за адресою [ADDRESS] ), що підтверджується супровідними листами та поштовим повідомленням №6880040252371, отримане боржником 19.12.2019 (а.с. 30, т.2). 22.13.12.2019 приватним виконавцем винесено постанову про арешт майна та коштів боржника. 23.Згідно з інформацією транспортні засоби за боржником не зареєстровані, на обліку в Пенсійному фонді вона не перебуває, відкриті рахунки чи кошти на рахунках, відсутні, крім коштів у розмірі 98,14 грн. на рахунку в АТ КБ «Приват Банк», які були списано 04.02.2020. Іншого майна в боржника крім квартири за адресою: [ADDRESS] , приватним виконавцем не виявлено. 24.19.05.2020 приватний виконавець направив боржнику вимогу щодо необхідності надання довідки про зареєстрованих в квартирі осіб та безперешкодного доступу до квартири з метою проведення її опису. Боржник відповіді не надав. 25.Стягувач надав приватному виконавцю копії довідки (виписки з домової книги про склад сім`ї), складеної на час передачі майна в іпотеку, згідно з якою станом на 25.05.2005 в квартирі були зареєстровані [PERSON] (1967 р.н.) (продавець квартири) та [PERSON] (1970 р.н.). 26.21.05.2020 приватний виконавець здійснив вихід за адресою арештованої квартири. За результатами складено виходу приватним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна боржника від 21.05.2020 (без потрапляння можливості потрапити в квартиру) та залишено боржнику вимогу за місцем виходу. Постанова 22.05.2020 була надіслана боржнику також поштою. 27.11.06.2020 приватний виконавець отримав відповідь з Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради щодо зареєстрованих осіб за адресою: [ADDRESS] , згідно із якою станом на 02.06.2020, з 04.11.2002 [PERSON] була зареєстрована за цією адресою. 28.15.07.2020 постановою призначено суб`єкта оціночної діяльності [PERSON] . 29.Згідно з звітом суб`єкта оціночної діяльності про незалежну оцінку майна від 01.10.2020, ринкова вартість об`єкта оцінки складає 659\~748 грн. 05.10.2020 сторонам виконавчого провадження було направлено листа з повідомленням про оцінку арештованого майна, визначену суб`єктом оціночної діяльності. Боржник отримав даний лист 09.10.2020 за адресою м. Одеса, вул. Обнорського 115. 30.01.04.2021 постановою приватного виконавця звернуто стягнення на майно, що належить на праві приватної власності боржнику. 31.01.04.2021 приватним виконавцем подано заявку №1988 до ДП «СЕТАМ на підставі якої 05.05.2021 відбулися електронні торги (лот № 473818) з продажу предмета іпотеки - квартири за адресою: [ADDRESS] та складено протокол проведення електронних торгів № 537200 від 05.05.2021. 32.Листом від 07.04.2021 №1899/08-18-21ДП "СЕТАМ" повідомило [PERSON] повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом №473818. 33.05.05.2021 предмет Iпотеки продано в рахунок заборгованості на користь ПАТ "ОТП Банк" за виконавчим листом № 521/74702/16-ц. 34.24.05.2021 виконавець звернувся до боржниці iз проханням надати реквізити для перерахування коштів, що залишились від вартості реалізованої на торгах квартири. На зазначений лист боржник не відповів. 35.01.06.2021 приватним виконавцем Колечко Д.М. складено акт про реалізацію предмета іпотеки від 01.06.2021 за іпотечним договором від 17.06.2005. 36.04.06.2021 приватним нотаріусом видано Свідоцтво про придбання нерухомого майна з електронних торгів від 05.05.2021, на підставі акту приватного виконавця Колечко Д.М. про реалізацію предмета іпотеки, яким посвідчено, що [PERSON] належить на праві власності майно квартира [ADDRESS] . Висновки суду. 37.Предметом спору є визнання недійсними електронних торгів щодо реалізації іпотечного майна з підстав порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, Закону України "Про виконавче провадження", Закону України «Про охорону дитинства». 38.Відповідно до ч.1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. 39.Згідно із ч.2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою, третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. 40.Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця акт про проведені прилюдні торги\~(близький за змістом підхід застосував Верховний Суд України у висновку в постановах від 24.10.2012 року у справі № 6-116цс12 та від 13.02.2013 у справі № 6-174цс12, і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17). 41.У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 678/301/12 викладено правовий висновок, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. 42.Зазначене підтверджується ч. 1 ст. 650, ч. 1 ст. 655 ч. 4 ст. 656 ЦК України. 43.У постанові Верховного Суду України від 06.04.2016 у справі № 3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними суди повинні встановити, чи відбулося порушення вимог законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи порушені права і законні інтереси позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. 44.У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 у справі № 668/5633/14-ц зазначено, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому крім наявності порушення положень закону при проведенні торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання торгів недійсними. 45.Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідно встановити такі підстави: порушення правил проведення електронних торгів; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. 46.Позивач стверджує, що на час проведення електронних торгів 05.05.2021 в квартирі була зареєстрована неповнолітня дитина і відсутня згода органу опіки та піклування на примусову реалізацію квартири. В результаті реалізації майна з електронних торгів було реалізовано квартиру, яка є єдиним житлом позивача. Боржник не отримував постанову про відкриття виконавчого провадження, про опис і арешт майна боржника. ДП «СЕТАМ» не повідомило боржника про проведення торгів, стартову ціну реалізації майна. ПАТ "ОТП Банк" не є стягувачем та іпотекодержателем. Заборгованість за кредитом складає 116 361,94 грн. складає менше 20 розмірів мінімальної заробітної плати, тому відповідно до ч. 7 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний був вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника. Під час дії воєнного стану діє заборона на реалізацію предмета іпотеки та виселення. 47.Між [PERSON] та АКБ Райффайзенбанк Україна було укладено кредитні договори в іноземній валюті №МL-500/012/205 від 16.06.2005 та № Р-CNL-501/012/205 від 03.10.2005 для придбання квартири [ADDRESS] . 48.На підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу № 728 від 17.06.2005, [PERSON] набула право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . 49.В забезпечення виконання кредитних зобов`язань з АКБ Райффайзенбанк Україна укладено Іпотечний договір №PML-501/012/2005 від 17.06.2005 та Іпотечний договір №P-CNL-501/056/2005 (наступна іпотека) від 07.10.2005, якими Іпотекодержателем визначено АКБ Райффайзенбанк Україна, а в іпотеку передано квартиру [ADDRESS] . 50.Розмір кредитної заборгованості [PERSON] та [PERSON] перед АКБ «Райффайзен Банк Аваль» визначений рішенням суду у розмірі 116 361,94 грн. 51.Рішення суду пред`явлено на примусове виконання приватному виконавцю. 52.01.04.2021 приватним виконавцем подано заявку №1988 до ДП «СЕТАМ на підставі якої 05.05.2021 відбулися електронні торги (лот № 473818) з продажу предмета іпотеки - квартири за адресою: [ADDRESS] та складено протокол проведення електронних торгів № 537200 від 05.05.2021. 53.Як вбачається, однією з підстав позову є порушення приватним виконавцем Закону України «Про виконавче провадження». 54.Надаючи оцінку доводами позивача та заперечення відповідачів, суд зазначає наступне. 55.З матеріалів справи вбачається, що постанови про відкриття виконавчих проваджень ВП №60881752 та №60882916 були надіслані сторонам виконавчого провадження рекомендованою кореспонденцію з повідомленням про вручення 13.11.2019. 56.Факт надсилання та отримання постанов про відкриття провадження боржником [PERSON] підтверджується поштовим повідомленням №688004 0252371 7 за яким вона отримала постанову 19.12.2019, що надсилалась за адресою: [ADDRESS] . 57.Зазначена адреса є адресою місця реєстрації боржника з 04.11.2022, що підтверджується довідкою Департаменту надання адміністративних послуг. 58.Крім того, під час виконавчого провадження сторона виконавчого провадження, має право доступу до виконавчого провадження через цілодобову Автоматизовану систему виконавчих проваджень (АСВП), при цьому у постанові про відкриття виконавчого провадження роз`яснюється таке право сторони, указуються адреса відповідного веб-сайту в мережі інтернет, також ідентифікатор для доступу до інформації про виконавче провадження та порядок його використання. 59.Отже, матеріалами виконавчого провадження, спростовується твердження позивача про неотримання нею постанови відкриття виконавчого провадження, як інших постанов приватного виконавця, винесених в межах цього виконавчого провадження. 60.Водночас суд бере до уваги те, що порушення, допущені державним виконавцем під час здійснення повноважень, визначених Законом № 606-XIV, до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом та не є підставою для визнання електронних торгів недійсними. 61.Також з матеріалів справи вбачається, що листом від 07.04.2021 №1899/08-18-21 ДП "СЕТАМ" направляло позивачу повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом №473818. При цьому, повідомлення іпотекодавцю, іпотекодержателю та виконавцю про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, в якому вказано про день, час, місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна здійснюється шляхом направлення відповідних листів простим поштовим відправленням, оскільки Порядком реалізації арештованого майна не встановлено обов`язку надсилати таке повідомлення рекомендованим листом. 62.Отже, ДП "СЕТАМ" було здійснено усі необхідні дії з розміщення оголошень про торги у друкованих засобах масової інформації та забезпечено повідомлення Iпотекодавця [PERSON] про дату, час торгів та початкову ціну лоту. 63.Згідно з ч.7 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сума, що підлягає стягненню за виконавчим провадженням, не перевищує 20 розмірів мінімальної заробітної плати (120\~000 грн. станом на 2021 рік), звернення стягнення на єдине житло боржника та земельну ділянку, на якій розташоване таке житло, не здійснюється. У такому разі виконавець зобов`язаний вжити заходів для виконання рішення за рахунок іншого майна боржника. 64.Розмір кредитної заборгованості [PERSON] та [PERSON] перед банком становить 116 361,94 грн. 65.Суд не погоджується з доводами позивача про порушення приватним виконавцем ч.7 ст. 48 Закону. 66.Як вбачається з матеріалів виконавчого провадження, результаті проведених виконавчих дій приватний виконавець пересвідчився у відсутності інших активів боржника, на які можливо звернути стягнення. Іншого майна, окрім як іпотечна квартира, не виявлено. 67.Згідно даними, отриманими з Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради [PERSON] з 04.11.2002 станом на 02.06.2020 була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 68.Зазначена адреса була вказана і в усіх договорах, укладених із банком і у виконавчих документа, які перебувають на виконанні приватного виконавця. За цією ж адресою боржниця отримувала документи виконавчого провадження. 69.В іпотечній квартирі боржник не проживає, що нею не заперечується. Вона надала квартиру для проживання іншим особам, де зокрема, проживає третя особа [PERSON] з сім`єю. На час придбання спірної іпотечної квартири позивач проживала за адресою: [ADDRESS] . 70.Отже, суд відхиляє доводи позивача про порушення приватним виконавцем ч.7 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», як такі, що не доведені позивачем. Посилаючись на те, що іпотечна квартира була її єдиним житлом, не надала належних доказів про відсутність у неї іншого житла. Крім того, суд не вбачає в діях приватного виконавця порушень зазначеної норми з огляду на те, що іншого майна боржника ним не виявлено. 71.07.06.2014 набув чинності Закон України від 03.06.2014 № 1304-VII "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті", згідно з пунктом 1 якого не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із\~статтею 4 Закону України "Про заставу"\~та/або предметом іпотеки згідно із\~статтею 5 Закону України "Про іпотеку", якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: - таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці; - у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; - загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. м для квартири та 250 кв. м для житлового будинку. 72.Для застосування цієї державної гарантії захисту конституційних прав та інтересів громадян, які отримали кредити саме в іноземній валюті, обов`язковою є сукупність зазначених вище обставин, оскільки вказаний закон не підлягає застосуванню до будь-яких правовідносин, що випливають із договору іпотеки. 73.21.04.2021 Закон України\~від 03.06.2014\~№ 1304-VII\~"Про\~мораторій на\~стягнення майна\~громадян України,\~наданого як\~забезпечення кредитів\~в іноземній\~валюті" втратив чинність. 74.Оскаржувані електронні торги проведено 05.05.2021. 75.Отже, зазначений Закон уже не поширювався на проведення оскаржуваних електронних торгів. 76.Крім того, квартира [ADDRESS] дійсно виступала як забезпечення виконання кредитних зобов`язань в іноземній валюті [PERSON] перед банком та була придбана саме за кредитні кошти і має площу, яка не перевищує 140 кв.м. 77.Проте доказів відсутності у позивача іншого нерухомого майна нею не надано, а приватний виконавець правомірно виходив з того, що іншим житлом боржника також вважається її адреса місця реєстрації, де вона проживає. Закон не передбачав вимоги відсутності у такої особи саме у приватній власності іншого нерухомого майна. 78.Також суд вважає, що посилання позивача на те, що ПАТ "ОТП Банк" не є стягувачем та іпотекодержателем, оскільки кредитний та іпотечний договір укладався з АКБ Райффайзенбанк Україна, взагалі не є підставою для визнання електронних торгів недійсними. 79.Крім того, згідно із ст. 1 Статуту АТ «ОТП Банк», затвердженого рішенням акціoнерів №77 від 05.04.2018 (наявна у загальному доступі на офіційному сайті банку https://www.ofpbank.com.ua/upload/medialibrary/015/statut 15 05 2018.рd), AT «ОТП Банк» є правонаступником усіх прав та обов`язків ПАТ «ОТП Банк», яке в свою чергу є правонаступником усіх прав та обов`язків ЗАТ «ОТП Банк», яке в свою чергу є правонаступником усіх прав та обов`язків АКБ «Райффайзен Банк Україна». 80.Отже, внаслідок зміни форми власності банку, відбувалась і зміна назви банку, що не передбачало відступлення права вимоги. 81.Таким чином, вимога [PERSON] про визнання торгів недійсними з означених причин є безпідставною, оскільки АТ «ОТП Банк», який є стягувачем у зведеному виконавчому провадженні одночасно був й іпотекодержателем спірного майна, що реалізовнано 05.05.2021. 82.Позивач не оспорювала кредитний договір, договір іпотеки, рішення суду про стягнення боргу не оскаржувала. 83.Щодо аргументів позивача про порушення прав неповнолітньої дитини, яка зареєстрована в спірній реалізованій квартирі, суд зазначає наступне. 84.Згідно з довідкою (виписка із домової книги про склад сім`ї та реєстрації) від 12.02.2020 №281 виданою ЖБК "Технологічний", з 11.02.2008 за адресою: [ADDRESS] . постійно проживає сім`я у складі чотирьох осіб: [PERSON] ( [INFO] ) - батько; [PERSON] ( [INFO] ) - мати; [PERSON] ( [INFO] ) син; [PERSON] ( [INFO] ) - неповнолітній син. 85.Позивач не заперечувала, що зазначені особи є не являються їй родичами. 86.На час реєстрації неповнолітньої дитини [PERSON] ( [INFO] ) в 2008 році дані про реєстрацію місця проживання осіб вносились, зокрема і ЖБК. 87.Факт реєстрації неповнолітнього з 01.04.2021 за вказаною адресою також підтверджується довідкою Департаменту надання адміністративних послуг від 25.03.2021 про реєстрацію місця проживання неповнолітньої дитини [PERSON] , що була отримана після досягнення 14-го віку та отримання паспорту громадянина України. 88.Обов`язком приватного виконавця при виставленні об`єкту на торги є встановлення факту зареєстрованих осіб. 89.Приватний виконавець робив зазначені запити до Департаменту надання адміністративних послуг безпосередньо перед подачею 01.04.2021 заявки на реалізацію квартири (попередні відповіді отримані 17.03.2020 та 11.06.2020). 90.При цьому неповнолітня дитина була зареєстрована в спірній квартирі після укладання договору іпотеки, в якому містяться застереження стосовно реєстрації неповнолітньої особи без дозволу Iпотекодержателя. 91. [PERSON] перед реєстрацією неповнолітньої дитини в іпотечній квартирі згоди [PERSON] не отримувала. 92.Верховний Суд у постанові від 20.03.2019 в справі № 1612/2343/12 зробив висновок, що згода органу опіки на продаж житла в якому зареєстрована дитина, але яке не належить її батькам, не потрібна. 93.Крім того, дозвіл органу опіки та піклування на відчуження житлового приміщення, право користування яким мають неповнолітні, необхідний на момент укладення договору іпотеки, а не на момент реалізація предмета іпотеки на прилюдних торгах. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.05.2019 у справі №678/301/12. 94.До того ж, оскільки зареєстровані особи ніколи не були власниками, то проживання малолітньої дитини у такому майні не породжує для неї права власності чи права користування таким житлом. 95.За таких обставин, суд дійшов висновку, що обов`язок приватного виконавцю отримувати дозвіл органу опіки та піклування для виставлення відповідного майна на торги в даному випадку був відсутнім. 96.Також безпідставними є посилання представника позивача на внесення 15.03.2022 змін до законодавства, серед яких Закон України «Про іпотеку» був доповнений положенням про те, що у період дії воєнного стану щодо нерухомого майна, що належить фізичним особам або перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія ст. 37, 38 (в частині реалізації права іпотекодержателя на набуття та продаж іпотеки), с. 40 (у частині виселення із житла, переданого в іпотеку, щодо яких є рішення суду про звернення стягнення на такі об`єкти), ст. 41 (в частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах). Зазначене положення не стосується предмету спору. 97.Підсумовуючи, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позову.

Outcome: dismissed