Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

24.08.2023 року [PERSON] (далі Позивач) звернулася до суду з позовом до [PERSON] (далі - Відповідач) про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що батьками [PERSON] /позивач/ є: батько [PERSON] та мати [PERSON] . [INFO] мати позивача [PERSON] померла. Після смерті матері відкрилась спадщина на 1/2 частку квартири [ADDRESS] . Дана квартира належала померлій матері та батькові /відповідачу/ на праві Свідоцтва про право власності на житло видане Органом приватизації державного житлового фонду виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради в рівних частках кожному. [INFO] померла мати склала заповіт на ім`я позивача, яким заповідала їй 1/2 частку квартири за номером [ADDRESS] , яка належала їй на праві власності згідно вищевказаного Свідоцтва про право власності на житло. Після смерті матері позивач не змогла звернутись вчасно до нотаріальної контори для прийняття спадщини матері, так як проживала в іншому місті, а в цей час почалась війна і не було можливості їхати через блокпости до іншого міста. 13 червня 2023 року позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини від померлої матері до Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори, на що отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій по причині пропущених строків для прийняття спадщини, та витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі номер витягу 72808612 від 13.06.2023 року З огляду на вищевказане, просить суд визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 28.08.2023 року по вказаній цивільній справі було відкрито провадження. Позивач у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнає та не заперечує проти його задоволення. Третя особа державний нотаріус Першої Білгород-Дністровської державної нотаріальної контори Саданов О.В. у судове засідання не з`явився, надав суду заяву, якою просив провести судове засідання без його участі. У зв`язку з неявкою сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до вимог ч.ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи у підготовчому судовому засіданні та ухвалення судового рішення, відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України немає. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії [NUMBER] , виданим 13.05.2022 року Білгород-Дністровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білгород-Дністровському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді права на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належала в рівних частках [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 04.03.2015 року, видане органом приватизації державного житлового фонду виконавчого комітету Білгород-Дністровської міської ради. 19.07.2018 року [PERSON] було складено заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Білгород-Дністровського міського нотаріального округу Одеської області Холудєєвою С.М. та зареєстрований у реєстрі за № 1959, яким належну [PERSON] 1/2 частку квартири за номером [ADDRESS] було заповідано [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій Першою Білгород-Дністровською державною нотаріальною конторою позивачу було відмовлено в отриманні свідоцтва про право на спадщину з заповітом після матері [PERSON] , померлої [INFO] , на 1/2 частку квартири за [ADDRESS] . В обґрунтування поважності причин пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини позивач зауважує, що на момент смерті матері, вона проживала в іншому місті та внаслідок початку воєнних дій не могла вчасно звернутися до нотаріальної контори. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно з ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Таким чином, враховуючи встановлені фактичні обставини справи та причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, які суд визнає поважними, на підставі наведених вище норм закону, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Outcome: approved