Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-08 00:00:00

У вересні 2023 року [PERSON] звернувся до суду із зазначеною заявою, заінтересовані особи:Одеська міська рада, [PERSON] ,посилаючись на те, що 22 листопада 2022 року між ним та його матір`ю [PERSON] , [INFO] було укладено договір дарування частини квартири [ADDRESS] , посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Богун І.А. 22 листопада 2022 року його право власності на частину квартири [ADDRESS] було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Зазначав, що при посвідченні договору дарування, приватним нотаріусом йому було роз`яснено положення п. 4 ст. 174 Податкового кодексу України (далі - ПКУ), відповідно до якого приватні нотаріуси за місцем розташування робочого місця зобов`язані подати до контролюючого органу інформацію для податкового розрахунку про посвідчення договору дарування, а він повинен подати декларацію про прибуток. При цьому у такому податковому розрахунку нотаріусом обов`язково зазначається сума у вигляді вартості майна, отриманого платником податку, зазначеним у підпункті 174.2.2 цього пункту ПКУ для оподаткування за ставкою, визначеною п. 167.2 ст. 167 цього Кодексу, особами, які не зазначені у п.п.174.2.1 цього пункту. Відповідно до п.п. 174.6 ст. 174 ПКУ об`єкти дарування, зазначені в п. 174.1 ст. 174 ПКУ, подаровані платнику податку іншою фізичною особою, оподатковуються згідно з правилами, встановленими розділом IV ПКУ для оподаткування спадщини. Оподаткування об`єктів спадщини (дарування) залежить від ступеня споріднення спадкодавця і спадкоємця та резидентського статусу. За нульовою ставкою податку на доходи фізичних осіб оподатковуються об`єкти спадщини (дарування), що успадковуються членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення (п.п. «а» п.п. 174.2.1 п.174.2 ст.174 ПКУ). Вказував, що відповідно до п.п.14.1.263 п.14.1 ст.14 розділу IV ПКУ членами сім`ї фізичної особи першого ступеня споріднення для цілей розділу IV ПКУ вважаються її батьки, її чоловік або дружина, діти такої фізичної особи, у тому числі усиновлені. Членами сім`ї фізичної особи другого ступеня споріднення для цілей розділу IV ПКУ вважаються її рідні брати та сестри, її баба та дід з боку матері і з боку батька, онуки. Відповідно до п. 167.2 ст.167 ПКУ, за ставкою 5 відсотків оподатковується вартість будь-якого об`єкта дарування, що прийнято в дар особами, які не є членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення. Стверджував, що у зв`язку з наявністю розбіжностей в написанні їх з матір`ю прізвищах, він не може підтвердити в Державній податковій службі родинні відносини з нею щодо першого ступеня споріднення. Заявник зазначав, що його мати - [PERSON] , народилася [INFO] в с. Бродецьке Козятинського району Вінницької області. 16 вересня 1955 року вона зареєструвала шлюб з його батьком [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». [INFO] у батьків народився він, [PERSON] . 12 листопада 1963 року шлюб між батьками був розірваний та мати змінила своє прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Вказував, що на протязі всього життя, його мати отримувала різні документи в яких її прізвище було записано по різному, оскільки здійснювався переклад її прізвища з російської мови на українську, але на той час вона не звертала на це увагу. В паспорті громадянина України прізвище матері зазначено « [PERSON] » У відновленому свідоцтві про народження матері заявника серії [NUMBER] , виданого відділом запису актів цивільного стану виконавчого комітету Козятинської районної Ради народних депутатів Вінницької області від 04 липня 1984 року , за актовим записом в книзі про народження №612 зареєстрованим в селі Комсомольське, Козятинського району Вінницької області від 30 липня 1953 року її прізвище, ім`я, по батькові зазначено як « [PERSON] » (російською мовою). У Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про шлюб, у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Малиновському районі Одеського міського управління юстиції за актовим записом №1178 від 16 вересня 1955 року, про реєстрацію шлюбу з [PERSON] і зміну прізвища після реєстрації шлюбу на [PERSON] , мати записана як « [PERSON] ». У свідоцтві про припинення одруження, виданого Іллічівським відділом запису актів цивільного стану міста Одеса від 12 листопада 1963 року, актовий запис №597 в книзі записів актів громадянського стану про припинення одруження з [PERSON] та зміну прізвища, мати записана як « [PERSON] » (російською мовою). У Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про розірвання шлюбу, про актовий запис Другого Малиновського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Малиновському районі Одеського міського управління юстиції за актовим записом №597 від 12 листопада 1963 року, про реєстрацію розірвання шлюбу з [PERSON] і зміну прізвища після розірвання шлюбу із « [PERSON] » на « [PERSON] » (російською мовою). При зверненні до Малиновського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 5 липня 2023 року [PERSON] було відмовлено у внесені змін її прізвища до актового запису цивільного стану після розірвання шлюбу. Відповідно до експертного висновку №056/1153-а виконаного експертом «Українського бюро лінгвістичних експертиз від 23 серпня 2023 року українські записи прізвища [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та записи російською мовою [PERSON] і [PERSON] у вказаних документах є ідентичними. Стверджував, що зазначені розбіжності у їх з матір`ю прізвищах виникли через написання прізвищ його матері у свідоцтві про народження російською мовою «« [PERSON] »», та в подальшому перекладі прізвища матері на українську мову як « [PERSON] ». За таких обставин, виникла необхідність встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON] , [INFO] . Отже даний факт йому необхідно встановити для звільнення від оподаткування при оформленні договору дарування. Факт його родинних відносин з [PERSON] , [INFO] підтверджується документами, які знаходяться в матеріалах справи. Посилаючись на вказані обставини, [PERSON] просив суд встановити, що [PERSON] , [INFO] , прізвище якої в зазначених вище документах записано по різному є однією тією ж особою та встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON] , [INFO] , а саме факт того, що [PERSON] , [INFO] є його рідною матір`ю. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 15 вересня 2023 року справа була прийнята до провадження та призначено судове засідання (а.с. 29). Заявник [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання був повідомлений відповідно до вимог ст.128 ЦПК України, надав заяву про слухання справи за його відсутності (а.с. 32). Заінтересовані особи - представник Одеської міської ради та[PERSON] в судове засідання не з`явилися, про час і місце судового засідання були повідомлені відповідно до вимог ст.128 ЦПК України (а.с. 31). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що заява [PERSON] про встановлення факту родинних відносин та встановленню того, що [PERSON] , [INFO] , прізвище якої в зазначених вище документах записано по різному є однією тією ж особою, підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Згідно ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до п. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлено, що 22 листопада 2022 року між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] , було укладено договір дарування частини квартири [ADDRESS] , посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Богун І.А (а.с. 20). 22 листопада 2022 року його право власності на частину квартири [ADDRESS] було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 21). З матеріалів справи вбачається, що приватним нотаріусом при посвідченні договору дарування, заявнику було роз`яснено положення п. 4 ст. 174 ПКУ, відповідно до якого приватні нотаріуси за місцем розташування робочого місця зобов`язані подати до контролюючого органу інформацію для податкового розрахунку про посвідчення договору дарування, а він повинен подати декларацію про прибуток. Крім того, у такому податковому розрахунку нотаріусом обов`язково зазначається сума у вигляді вартості майна, отриманого платником податку, зазначеним у підпункті 174.2.2 цього пункту ПКУ для оподаткування за ставкою, визначеною п. 167.2 ст. 167 цього Кодексу, особами, які не зазначені у п.п. 174.2.1 цього пункту. Відповідно до п.п.174.6 ст. 174 ПКУ об`єкти дарування, зазначені в п. 174.1 ст. 174 ПКУ, подаровані платнику податку іншою фізичною особою, оподатковуються згідно з правилами, встановленими розділом IV ПКУ для оподаткування спадщини. Оподаткування об`єктів спадщини (дарування) залежить від ступеня споріднення спадкодавця і спадкоємця та резидентського статусу. За нульовою ставкою податку на доходи фізичних осіб оподатковуються об`єкти спадщини (дарування), що успадковуються членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення (п.п. «а» п.п. 174.2.1 п.174.2 ст.174 ПКУ). Відповідно до п.п. 14.1.263 п. 14.1 ст.14 розділу IV ПКУ членами сім`ї фізичної особи першого ступеня споріднення для цілей розділу IV ПКУ вважаються її батьки, її чоловік або дружина, діти такої фізичної особи, у тому числі усиновлені. Членами сім`ї фізичної особи другого ступеня споріднення для цілей розділу IV ПКУ вважаються її рідні брати та сестри, її баба та дід з боку матері і з боку батька, онуки. Відповідно до п. 167.2 ст.167 ПКУ, за ставкою 5 відсотків оподатковується вартість будь-якого об`єкта дарування, що прийнято в дар особами, які не є членами сім`ї спадкодавця першого та другого ступенів споріднення. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] його батьками записані російською мовою « [PERSON] » та « [PERSON] » (а.с. 13). Встановлено, що батьки заявника з 16 вересня 1955 року по 12 листопада 1963 року перебували в зареєстрованому шлюбі. З матеріалів справи вбачається, що після реєстрації шлюбу з [PERSON] , мати заявника [PERSON] , [INFO] , уродженка с. Бродецьке, Козятинського району Вінницької області, змінила дівоче прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] ». 12 листопада 1963 року шлюб між батьками заявника був розірваний і [PERSON] і її надано її дівоче прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про припинення шлюбу №597 від 12 листопада 1963 року (а.с. 18). У свідоцтві про припинення одруження, виданого Іллічівським відділом запису актів цивільного стану міста Одеса від 12 листопада 1963 року, актовий запис №597 в книзі записів актів громадянського стану про припинення одруження з [PERSON] та зміну прізвища, мати записана як « [PERSON] » (російською мовою). У відновленому свідоцтві про народження матері заявника серії [NUMBER] , виданого відділом запису актів цивільного стану виконавчого комітету Козятинської районної Ради народних депутатів Вінницької області від 04 липня 1984 року , за актовим записом в книзі про народження №612 зареєстрованим в селі Комсомольське, Козятинського району Вінницької області від 30 липня 1953 року її прізвище, ім`я, по батькові зазначено як « [PERSON] » (російською мовою) (а.с. 16). В паспорті громадянина України прізвище матері зазначено « [PERSON] » (а.с. 14). У Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про шлюб, у відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Малиновському районі Одеського міського управління юстиції за актовим записом №1178 від 16 вересня 1955 року, про реєстрацію шлюбу з [PERSON] і зміну прізвища після реєстрації шлюбу на [PERSON] , мати записана як « [PERSON] » (а.с. 17). У Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, щодо актового запису про розірвання шлюбу, про актовий запис Другого Малиновського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Малиновському районі Одеського міського управління юстиції за актовим записом №597 від 12 листопада 1963 року, про реєстрацію розірвання шлюбу з [PERSON] і зміну прізвища після розірвання шлюбу із « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 19). Відповідно до експертного висновку №056/1153-а виконаного експертом «Українського бюро лінгвістичних експертиз від 23 серпня 2023 року українські записи прізвища [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та записи російською мовою [PERSON] і [PERSON] у вказаних документах є ідентичними (а.с. 21, 23, 24). З матеріалів справи вбачається, що 5 липня 2023 року [PERSON] при зверненні до Малиновського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було відмовлено у внесені змін її прізвища до актового запису цивільного стану після розірвання шлюбу. Отже, зазначені розбіжності у прізвищах матері заявника [PERSON] виникли через написання її прізвищ у свідоцтві про народження російською мовою « [PERSON] », « [PERSON] », та в подальшому перекладі її прізвища на українську мову. Встановлення факту родинних зв`язків між [PERSON] та [PERSON] , необхідно останньому для отримання податкових пільг, так як документи, які підтверджують вказаний факт містять розбіжності в прізвище його матері. Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , підтверджується його свідоцтвом про народження, а також ордером на квартиру №2583 від 22 листопада 1974 року на склад сім`ї з двох осіб, виданого на ім`я [PERSON] та її сина [PERSON] (російською мовою) (а.с. 25). Таким чином, вищенаведені письмові докази достовірно підтверджують той факт, щозаявник [PERSON] , [INFO] , уродженець м. Одеси, Україна, який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , є рідним сином [PERSON] , [INFO] . Суд вважає, що обставини викладені у заяві, відповідають і не суперечать зібраним у справі доказам. Виходячи зі встановлених обставин у справі, досліджених у сукупності на підставі їх аналізу, враховуючи відсутність заперечень про встановлення цього юридичного факту зі сторони заінтересованої особи, суд вважає, що заявник позбавлений можливості довести певний юридичний факт у досудовому порядку. За правилом п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. З огляду на це, заявник є вільним у виборі способу та порядку захисту свого порушеного права та законного інтересу. Що стосується встановлення факту, що [PERSON] , [INFO] , прізвище якої в зазначених вище документах записано по різному є однією тією ж особою, то в задоволенні даних вимог слід відмовити, оскільки суд не встановлює такі факти. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. За таких обставин, суд вважає, що заява [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, підлягає задоволенню частково. Судовий збір по справі складає 536,80 грн., який був сплачений заявником при зверненні до суду (а.с. 1).

Outcome: partial