Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-25 00:00:00

10 лютого 2022 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] до акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про зобов`язання вчинити певні дії. В обґрунтування позову зазначив, що між сторонами шляхом підписання заяви про приєднання укладено угоду про надання банківських послуг на отримання кредиту у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку (рахунок [NUMBER] ) у розмірі 15\~000 грн. 18.12.2021 року із зазначеного кредитного (карткового) рахунку [PERSON] , відкритого в АТ «Ощадбанк» для обслуговування кредиту, відбулося несанкціоноване, без відома та згоди позивача, списання кредитних коштів, а саме переказ коштів в сумі 14\~000 грн. з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING 89334130010001 зі сплатою комісії 488,60 грн. Отже, шляхом перерахування на картку невідомої позивачу особи було перераховано кошти, після чого баланс картки став 14\~488,60 грн. У подальшому 18.12.2021 року усі вищевказані кошти були зняті невідомою особою з карткового рахунку (картка універсальна [NUMBER] , рахунок [NUMBER] ) шляхом переказів на інші картки через додаток Приват24 та шляхом зняття готівки у банкоматах у м. Києві, усього на загальну суму 229\~455 грн., у тому числі сума комісій 600 грн. Виявивши зазначену транзакцію, позивач зателефонував до банку та заблокував картку. 22.12.2021 року позивач звернувся до Дніпровського РУП ГУНП у Дніпропетровській області із заявою щодо вчинення кримінального правопорушення, за якою 23.12.2021 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021041030001612 та розпочате досудове розслідування. Внаслідок незаконних дій невстановлених осіб з використанням доступу до WEB-банкінгу з рахунку позивача були переведені грошові кошти та утворилась заборгованість у розмірі 14\~488,60 грн. 28.12.2021 року позивач звернувся до відповідача із заявою про зупинення нарахування відсотків, повідомивши щодо незаконності списання коштів та проведення з цього приводу досудового розслідування. Проте, відповідач нараховує відсотки, а також здійснює договірне списання коштів з іншого рахунку позивача. Оскільки банк не забезпечив зберігання грошових коштів, що перебували на поточному рахунку, та безпеку власної платіжної системи, з рахунку [PERSON] відбулося списання грошових коштів, що не відповідало його волевиявленню, тому позивач просить зобов`язати відповідача: - зарахувати на рахунок позивача [NUMBER] безпідставно списані внаслідок проведення операції (транзакції) 18.12.2021 року кошти в розмірі 14\~488,60 грн.; - відновити кошти кредитного ліміту на картковому рахунку позивача [NUMBER] в сумі 14\~488,60 грн.; - припинити нарахування позивачу за картковим рахунком [NUMBER] процентів, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операції (транзакції) 18.12.2021 року; - скасувати нараховані позивачу за картковим рахунком [NUMBER] договірне списання, проценти, пеню та штрафні санкції за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операції (транзакції) 18.12.2021 року. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.02.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 18.11.2022 року від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, у якому заперечував проти позовних вимог. Заперечення обґрунтовані тим, що 21.12.2020 року позивачем підписано заяву про приєднання № 1497391/230217 до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). Також [PERSON] підписав заяву про встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту), шляхом підписання якої позивач ініціював одержання кредиту на споживчі потреби шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту) на картковий рахунок [NUMBER] та погодився з умовами користування кредитом відповідно до договору з істотними умовами кредитування, викладеними в цій заяві, зокрема, максимальний кредитний ліміт 250\~000 грн., строк кредитування 60 місяців, фіксована процентна ставка 38% річних. 18.09.2018 року позивач зареєструвався в додатку «Ощад 24/7». 15.12.2020 року ним проведена реєстрація в «Ощад 24/7» на пристрої SM-F600FN. 18.12.2021 року позивач закрив попередній обліковий запис та здійснив перереєстрацію в додатку «Ощад 24/7» на пристрої SM-A530F (нова версія додатку) й цього ж дня здійснив перереєстрацію в «Ощад 24/7» (веб-версія). 18.12.2021 року [PERSON] здійснив переказ коштів з власного кредитного рахунку [NUMBER] через UKR KYIV MOBILE BANKING в розмірі 14\~000 грн. на власний рахунок [NUMBER] . Перерахування відбулося через транзитний рахунок відповідача [NUMBER] , з якого кошти перераховані на картковий рахунок позивача [NUMBER] . Таким чином, посилання позивача на несанкціоноване, без його волі, списання кредитних коштів не відповідає дійсності, оскільки кредитні кошти в розмірі 14\~000 грн. переведені особисто позивачем з його кредитного рахунку на власний поточний рахунок. АТ «Ощадбанк» повністю виконані умови щодо збереження та перерахування грошових коштів позивачу у відповідності до законодавства. На підставі викладеного просить відмовити в задоволенні позову. У судове засідання сторони не з`явилися. Від представника позивача [PERSON] адвоката Чернецької О.А. надійшла заява, в якій просила розгляд справи проводити без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Від представника АТ «Ощадбанк» Заворотного А.В. надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, у якому заперечував проти позову, просив у його задоволенні відмовити. \~ \~ \~ \~Через неявку в судове засідання учасників справи, судом у відповідності до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. У ході судового розгляду встановлено, що 21.12.2020 року [PERSON] підписав у АТ «Ощадбанк» заяву про приєднання № 1497391/230217 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), у якій просив відкрити йому поточний рахунок [NUMBER] у гривні. Також [PERSON] підписав заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту), за якою на вищевказаному рахунку встановлено кредитний ліміт та визначено умови його повернення процентну ставку, порядок погашення кредиту, розмір комісії і т.д. (а.с.91-94). Кредитний ліміт за рахунком [NUMBER] встановлено в розмірі 15\~000 грн. (а.с.14). Згідно з випискою по картковому рахунку [NUMBER] о 07 год. 53 хв. 18.12.2021 року здійснено переказ коштів з рахунку через UKR KYIV MOBILE BANKING в розмірі 14\~000 грн. (зі списанням комісії на загальну суму 488,60 грн.) на рахунок [PERSON] [NUMBER] , з якого протягом наступних двох годин було переказано грошові кошти через UKR KYIV MOBILE BANKING в розмірі 50\~000 грн.(а.с.95-109). 22.12.2021 року [PERSON] звернувся до Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з заявою про те. що невстановлена особа шахрайським шляхом заволоділа його грошовими коштами. За вказаною заявою 23.12.2021 року внесено відомості про кримінальне правопорушення з ч. 3 ст. 190 КК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12021041030001612 (а.с.15). 28.12.2021 року відповідач отримав заяву позивача про зупинення нарахування відсотків у зв`язку з вчиненими неправомірними транзакціями за його рахунками (а.с.16). Як вбачається з виписки по картковими рахунками позивача, Банком здійснюються списання відсотків за користування кредитним лімітом. Відповідно до\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною першою\~статті 1066 ЦК України\~за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Стаття 1073 ЦК України\~визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі\~статтею 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»\~платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду карти, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором. Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу. Неналежним переказом для цілей цього\~Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі. Відповідно до пункту 14.12\~статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»\~користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Згідно з пунктом 2 розділу VI Положення № 705 про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого\~постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705\~(далі - Положення № 705, в редакції на час виникнення спірних правовідносин), емітент зобов`язаний не розкривати іншим особам, крім користувача, ПІН або іншу інформацію, яка дає змогу виконувати платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу. Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення № 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу. Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Згідно з пунктом 5 розділу VI Положення № 705 користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які ним не виконувалися. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 6 розділу VI Положення № 705). Пунктами 7, 8 розділу VI Положення № 705 визначено, що емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення № 705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Таким чином, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій у разі відсутності доказів сприяння ним втраті, використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15, постановах Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц (провадження № 61-1856св17), від 13 вересня 2019 року у справі № 501/4443/14-ц (провадження № 61-10469св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 577/4224/16-ц (провадження № 61- 30583св18), від 17 червня 2021 року у справі № 759/4025/19 (провадження № 61-1035св21). Судом не встановлено, що позивач вчиняв розпорядження щодо списання/перерахунку коштів 18.12.2021 року та вчиняв будь-які інші дії, що могли б призвести до списання грошових коштів з його кредитного рахунку, а відповідач не надав докази на підтвердження вчинення позивачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Враховуючи викладене, суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в частині зобов`язання відповідача відновити кошти кредитного ліміту на картковому рахунку позивача [NUMBER] в сумі 14\~488,60 грн., припинити нарахування позивачу за картковим рахунком [NUMBER] процентів, пені та інших штрафних санкцій за користування використаним кредитним лімітом, що утворилася внаслідок проведення операції (транзакції) 18.12.2021 року, скасувати нараховані позивачу за вказаним рахунком договірне списання, проценти, пеню та штрафні санкції за користування використаним кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операції (транзакції) 18.12.2021 року. Разом з тим, вимога про зобов`язання відповідача зарахувати на рахунок позивача [NUMBER] безпідставно списані кошти внаслідок проведення операції (транзакції) 18.12.2021 року в розмірі 14\~488,60 грн. не підлягає задоволенню, оскільки така вимога фактично дублює вимогу про відновлення коштів кредитного ліміту на картковому рахунку в розмірі 14\~488,60 грн. Отже, вимога відновити кошти кредитного ліміту на рахунку позивача є достатнім способом захисту його порушеного права, тому вимога про зобов`язання зарахувати списані кошти на рахунок позивача задоволенню не підлягає. Таким чином, суд задовольняє позов частково. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів», з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 992,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial