Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини три місяці після вступу рішення в законну силу, мотивуючи тим, що [INFO] у м. Конотоп Сумської області померла її мати [PERSON] . Вона є єдиним її спадкоємцем за законом. Приватним нотаріусом Конотопського районного нотаріального округу Сумської області Засоріним А.І. їй було відмовлено у оформленні спадщини після смерті її матері [PERSON] , оскільки був пропущений строк для прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Вона не звернулася із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шести місячний термін після смерті матері, але пропустила його з поважної причини. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Президентом України було введено режим воєнного стану, який триває до цього часу. На всій території України ведуться активні бойові дії. Громадяни України позбавлені можливості в повній мірі реалізувати свої права, передбачені законом. Вона була змушена покинути територію України та на сьогодні перебуває у Німеччині. 31 травня 2023 року нею було оформлено заяву, відповідно до якої вона приймає спадщину за законом, яка лишилася після смерті [PERSON] , з чого б вона не складалася і де б не знаходилася з проханням видати свідоцтво про право на спадщину. Заяву засвідчено першим секретарем консульських питань Посольства України у ФРН, місто Берлін та зареєстровано в реєстрі за № 570/4-481-2023. Відтак, ці обставини є поважними, а тому є підстави для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. В зв`язку з чим звернулася до суду. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися, останній надав клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги прохають задовольнити (а.с. 34). Відповідач: Конотопська міська рада Сумської області в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без участі її представника, позовні вимоги визнають в повному обсязі (а.с. 32). Третя особа, яка\~ не\~ заявляє самостійних\~ вимог щодо\~ предмету\~ спору: приватний нотаріус Конотопського районного нотаріального округу Засорін А.І. в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, проти позовних вимог не заперечує (а.с. 36). Ухвалою судді Конотопського міськрайонного суду Сумської області Галяна С.В. від 25.08.2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні (а.с. 20). Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 13.09.2023 року закрито підготовче провадження та справу призначено\~ до судового\~ розгляду\~ (а.с. 30). Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. За нормами ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалось. \~ Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 4 ЦПК України та ст. 20 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду з метою захисту своїх цивільних прав, свобод чи інтересів у разі їх порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України). Частинами першою, третьою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви або ці обставини суд визнав поважними. У п.24 Постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний суд України в постанові від 14 вересня 2016 року у справі 6-1215цс16 дійшов висновку, що відповідно до ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] в м. Конотоп Сумської області померла мати позивача [PERSON] (а.с. 10, 10 зв., 13). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, спадкоємцем за законом є позивач [PERSON] (а.с. 9, 10, 10 зв., 13). Подати заяву до нотаріальної контори, у встановлений законом строк, спадкоємець не встигла через військову агресію рф, позивач покинула територію України та на сьогодні перебуває у Німеччині, 31 травня 2023 року [PERSON] \~ було оформлено заяву, відповідно до якої вона приймає спадщину за законом, яка лишилася після смерті [PERSON] , з чого б вона не складалася і де б не знаходилася з проханням видати свідоцтво про право на спадщину. Заяву засвідчено першим секретарем консульських питань Посольства України у ФРН, місто Берлін та зареєстровано в реєстрі за № 570/4-481-2023 (а.с. 8, 9). Приватний нотаріус Конотопського районного нотаріального округу Засорін А.І. повідомив про те, що [PERSON] пропущений строк у шість місяців для прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] (а.с. 12). Вказані обставини та позов також визнаються відповідачем по справі (а.с. 32). Суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, інтереси інших осіб, тому визнання позову відповідачем слід прийняти. Таким чином, в судовому засіданні здобуто достатньо доказів, які доводять, що [PERSON] пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому їй слід визначити додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини три місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved