Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-27 00:00:00

Позивач звернулася до суду з\~\~вищезазначеним позовом, посилаючись на те, що її тітка [PERSON] , [INFO] , проживала одна у будинковолодінні по [ADDRESS] . Мати позивача [PERSON] і [PERSON] були рідними сестрами. Після смерті батьків, [PERSON] залишилась одна, не виходила заміж до дня смерті і [INFO] померла. Позивач провела її похорони та доглядала її майно, так як ближчих родичів у неї більше нікого не було. Перед смертю [PERSON] , позивач часто хворіла і займалась своїм лікуванням, після смерті [PERSON] проходила лікування та займалась оформлення групи інвалідності, яку оформила в липні 2008 року. До нотаріуса з приводу спадщини не зверталась через свій хворобливий стан, а потім раптово захворіла її дочка на онкозахворювання і вони боролися із її хворобою по всіх лікарнях України та за кордоном, де дочка позивача і померла [INFO] . Відійшовши від похорон дочки, короновірусна інфекція в 2021 році не давала позивачу змоги вільно відвідувати установи, так як вона була в групі ризику із своїми хворобами та інвалідністю, а тут в лютому 2022 року почалася війна в Україні, що також було не до упорядкування документів на спадщину. Лише в цьому році позивач наважилась зайнятись оформленням спадщини своєї тітки [PERSON] і звернулась з відповідними документами до нотаріуса. Проте 11.07.2023р. року нотаріусом була винесена постанова, якою позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку через пропуск 6-місячного строку на прийняття спадщини. Позивач зазначає, що про існування документації на земельну ділянку у вигляді паю вона довідалася, коли зайнялася збиранням документів на спадщину і знайшла державний акт на цей пай на ім`я [PERSON] . Оскільки строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позивач просить постановити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] - терміном у два місяці У судове засідання позивач не з`явилася, однак представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності сторони позивача, позов підтримав. Відповідач [PERSON] , яка є дочкою позивача, подала суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити в її відсутності, вказує, що померла [PERSON] була тіткою позивача, позивач доглядала її перед смертю і провела поховання. Позовні вимоги визнає повністю. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. \~ \~ \~ \~ Згідно абз.3 п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Зважаючи на те, що відповідач по справі визнав вимоги позивача і це визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у відповідності до частини четвертої статті 206 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у справі доказів та ухвалити рішення про задоволення позову, за наступних обставин. [PERSON] була тіткою [PERSON] , що підтверджується наступними документами: копією витягу державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб Кільчицький-Базюк; копією витягу державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження [PERSON] ; листом державного архіву про записи про народження [PERSON] , [PERSON] ; копією з метричної книги реєстрації народжень 1866-1938р.р. с. Бережниця /церкви/ [PERSON] ; копією з метричної книги реєстрації народжень 1866-1938р.р. с. Бережниця /церкви/ [PERSON] (а.с.15-24). Спадкодавець [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть [PERSON] (а.с.12-13). Спадкова справа зареєстрована в спадковому реєстрі 19.06.2023 (а.с.26). Згідно довідки від 23.06.2023 № 262, виданої Підмихайлівським старостинським округом, [PERSON] проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] до дня смерті [INFO] (а.с.14). Згідно державного акту на право приватної власності на землю серія І-ІФ № 007012 від 16.11.1999 року [PERSON] на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 0,41 га, яку передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Земельна ділянка розташована на території с. Бережниця (а.с.25). Як зазначено в постанові № 229/02-31 від 11.07.2023, приватним нотаріусом Калуського районного нотаріального округу Лесюком П.В. відмовлено [PERSON] в видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, оскільки спадкоємець на час відкриття спадщини постійно не проживав із спадкодавцем та не подав заяви до нотаріальної контори впродовж шести місяців з моменту смерті спадкодавця (а.с.10). [PERSON] обґрунтовує поважність пропуску строку для прийняття спадщини тим, що перед смертю [PERSON] , позивач часто хворіла і займалась своїм лікуванням, після смерті [PERSON] проходила лікування та займалась оформлення групи інвалідності, яку оформила в липні 2008 року. Це підтверджується медичними документами та копією пенсійного посвідчення (а.с.27-36). Після цього раптово захворіла дочка позивача на онкозахворювання і вони боролися із її хворобою по всіх лікарнях України та за кордоном, де дочка позивача і померла [INFO] . Це підтверджується медичними документами та свідоцтвом про смерть (а.с.37-45). [PERSON] обґрунтовує поважність пропуску строку для прийняття спадщини також тим, що відійшовши від похорон дочки, короновірусна інфекція в 2021 році не давала позивачу змоги вільно відвідувати установи, так як вона була в групі ризику із своїми хворобами та інвалідністю, а в лютому 2022 року почалася війна в Україні, що також перешкоджало упорядкуванню документів на спадщину. Крім того, їй не було відомо про існування документації на земельну ділянку. Про неї вона дізналася, коли зайнялася збиранням документів на спадщину і знайшла державний акт на цей пай на ім`я [PERSON] . Відповідно до частини першої статті 1268\~Цивільного кодексу\~України (далі - ЦК України) спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з частиною першою статті 1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Положенням частини першої статті 1270\~ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, яким, відповідно до частини другої статті 1220\~ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться у пункті 24 Постанови пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30\~травня 2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до висновків Верховного Суду України, які містяться у постановах від 04 листопада 2015 року та 14 вересня 2016 року, винесених за результатами розгляду справ №6-1486цс15 та №6-1215цс16 відповідно, правила частини третьої статті 1272\~ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Судом встановлено, що [PERSON] перед смертю [PERSON] , часто хворіла і займалась своїм лікуванням, після смерті [PERSON] проходила лікування та займалась оформлення групи інвалідності, яку оформила в липні 2008 року. Потім раптово захворіла її дочка на онкозахворювання і вони боролися із її хворобою в лікарнях України та за кордоном, де дочка позивача і померла [INFO] . Короновірусна інфекція в 2021 році не давала позивачу змоги вільно відвідувати установи, так як вона була в групі ризику із своїми хворобами та інвалідністю, а в лютому 2022 року почалася війна в Україні, що також було перешкодою до упорядкування документів на спадщину. Суд приходить до висновку про поважність причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини. Відповідач по справі [PERSON] претензій до спадкового майна не має, а тому суд вважає, що позивачу слід визначити додатковий строк два місяці, який обчислювати з моменту набрання рішенням законної сили, що буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі\~наведеного та\~

Outcome: approved