Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-27 00:00:00

у квітні 2023 року позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 11 листопада 2022 року приблизно о 09:00 годині у [PERSON] , який перебував за місцем власного мешкання, виник умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях. 11 листопада 2022 року приблизно о 09:30 годині [PERSON] з метою реалізації свого злочинного умислу, взявши за місцем власного мешкання, належну йому бензопилу «Світязь» модель БП-45-18/2PRO, та направився до захисних лісових насаджень, розташованих в кварталі № 16 виділу № 107, 132 км перегону Перещепине-Губиниха в Новомосковському районі Дніпропетровської області. 11 листопада 2022 року в період часу з 10:00 години до 16:00 години [PERSON] , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях, перебуваючи у кварталі № 16 виділу № 107, 132 км?перегону Перещепине-Губиниха поблизу с. Олександрія Новомосковського Дніпропетровської області, діючи всупереч вимогам Закону, тобто не маючи право здійснювати порубку дерев, незаконно, з корисливих мотивів, порушуючи встановлений законом порядок охорони, раціонального використання насаджень, без спеціального на те дозволу, в порушення статті 69 Лісового кодексу України, а також Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2007 року № 761 «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів» згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом, не маючи відповідного документа - лісорубного квитка або ордеру, виданого уповноваженим органом, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, за допомогою заздалегідь заготовленого ним засобу вчинення злочину, бензопили «Світязь» модель БП-45-18/2РRО, здійснив незаконну порубку дерев у вказаній захисній лісовій зоні, шляхом відокремлення їх стовбурів від коріння, які в подальшому планував використати для власних потреб. Внаслідок протиправних дій [PERSON] вчинено незаконну порубку дерев, а саме відокремлено стовбури сироростуючих дерев породи «Ясен» від кореня до ступеня припинення росту у захисній лісовій зоні кварталу № 16 виділу № 107, 132 км перегону Перещепине-Губиниха в Новомосковському районі Дніпропетровської області, які обліковуються на балансі структурного підрозділу «Дніпровська дистанція захисних лісових насаджень» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» під інвентарним номером 3160201000067. В результаті злочинних дій [PERSON] , які виразилися в незаконній порубці сироростучих дерев у захисній лісовій зоні, державі, в особі струкурного підрозділу «Дніпровська дистанція захисних лісових насаджень» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» заподіяно матеріальну істотну шкоду в сумі 72 138,80 гривень. Вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 січня 2023 року у справі № 183/8985/22 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Згідно постанови про залучення в якості потерпілого від 21 листопада 2022 року Структурний підрозділ «Дніпровська дистанція захисних лісових насаджень», регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» залучено в якості потерпілого по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022043080000113 від 11 листопада 2022 року. Таким чином, позивач зазначає, що відповідач завдав Структурному підрозділу «Дніпровська дистанція захисних лісонасаджень» Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Українська залізниця» майновий збиток, згідно вироку Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 січня 2023 року на загальну суму 72\~138 (сімдесят дві тисячі сто тридцять вісім) гривень 80 копійок. Ухвалою судді від 11 травня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження та відкрито провадження у справ, призначено судове засідання. Представник позивача у судове засідання не з`явився, у позовній заяві просив про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач у\~судове засідання\~не з`явився.\~28\~вересня 2023\~року подав\~до судузаяву, у якій зазначив, що позовні вимоги визнає, просить цивільну справу розглянути у судовому засіданні без його участі. Враховуючи, що у судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, дійшов до наступного висновку. Відповідно до частин 4, 5 статті 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Судом установлено, що вироком Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 січня 2023 року у справі № 183/8985/22 [PERSON] визнано винуватим у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у виді 2 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування покарання у виді позбавлення волі з випробуванням, строком на 1 рік. На підставі п. 1, п. 2 ч. 1, п. 2 ч. 3 ст. 76 КК України зобов`язано [PERSON] періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання, не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації. Вироком установлено, що\~в результаті злочинних дій [PERSON] , які виразилися в незаконній порубці сироростучих дерев у захисній лісовій зоні, державі, в особі структурного підрозділу «Дніпровська дистанція захисних лісових насаджень» регіональної філії «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» заподіяно матеріальну істотну шкоду в сумі 72.138,80 гривень. Також, за відомостями ЄДРСР ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 20 квітня 2023 року, зокрема, апеляційну скаргу першого заступника\~керівника обласної\~прокуратури Прихожанова\~Валерія задоволено частково. Вирок Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 січня 2023 року щодо [PERSON] , обвинуваченого у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, змінено в частині вирішення питання про конфіскацію майна. В іншій\~частині вирок\~суду залишено без змін. Відповідно до наданої позивачем копії Положення про регіональну філію «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» Філія є відокремленим підрозділом Товариства, який не має статусу юридичної особи. Філія діє від імені Товариства та в його інтересах, здійснює делеговані Товариством функції /а.с.15-18/. Вирішуючи спір суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно зі ст. 1 Лісового кодексу України усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно територіальними органами центрального органу виконавчої влади з питань лісового господарства Згідно з ч. 2 ст. 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Пунктом 1 ч. 1 ст. 105 Лісового кодексу України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст. 108 Лісового кодексу України незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню в установленому порядку. В разі неможливості вилучення незаконно добутої деревини та інших лісових ресурсів стягується їх вартість. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Нормою частини 6 статті 82 ЦПК України передбачено, що вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно з частиною 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, ураховуючи вищевикладене, оцінивши наявні докази в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що в судовому засіданні доведено, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 246 КК України, вироком суду встановлено факт заподіяння кримінальним правопорушенням шкоди інтересам держави майну, яке перебуває на балансі позивача внаслідок незаконної порубки дерев, відповідач [PERSON] визнаний винуватим у його вчиненні, вироком суду встановлено розмір заподіяної шкоди, вирок суду не оскаржувався відповідачем, а також ураховуючи визнання позову відповідачем, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Крім того, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, ураховуючи те, що позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд вважає, що 50 % судових витрат по сплаті судового збору слід стягнути з відповідача на користь держави, з урахуванням визнання ним позову, у сумі 536,80 грн, а решту віднести за рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved