Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-08 00:00:00

І. Стислий виклад позицій учасників справи: заявника, особи,\~щодо якої\~вирішується питання\~про визнання\~її недієздатною, заінтересованої\~особи та ініціатора подання про призначення опікуна 1. Виклад позиції заявника 16.05.2023 року [PERSON] звернулася до Шаргородського районного суду Вінницької області із заявою про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, з участю заінтересованої особи виконавчого комітету Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області як органу опіки та піклування, особи, щодо якої розглядається справа про визнання недієздатною, [PERSON] . У заяві [PERSON] просить визнати недієздатною [PERSON] , [INFO] , встановити над останньою опіку та призначити її опікуном. Заява мотивована тим, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , проживає з останньою у [ADDRESS] . [PERSON] є особою з І-А групою інвалідності внаслідок психічного розладу з 31.10.2012 року, потребує постійного нерегульованого догляду та опіки сторонніх осіб, оскільки не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними внаслідок хвороби, не може висловлювати свою думку, давати оцінку своїм діям та діям оточуючих осіб, самостійно не виходить з дому. Заявник здійснює постійний догляд за донькою [PERSON] , бажає бути її опікуном, забезпечуючи реалізацію особистих немайнових і майнових прав та інтересів останньої. В судовому засіданні у вступному слові та в заключному слові заявник [PERSON] та її представник адвокат Солоненко Б.М., що діє на підставі доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги від 09.05.2023 року за №123 та довіреності Томашпільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги від 09.05.2023 року (а.с.96, 97-98), підтримали заяву, зсилаючись на ті самі доводи та обставини, просили визнати недієздатною [PERSON] , [INFO] , зареєстровану в [ADDRESS] , з огляду на те, що остання, відповідно до висновку експерта, страждає на хронічний стійкий психічний розлад у вигляді глибокої розумової відсталості з відхиленнями у поведінці та не може усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними. Заявник [PERSON] та її представник адвокат Солоненко Б.М. у судовому засіданні пояснили, що [PERSON] , яка є донькою заявника, проживає з матір`ю та внаслідок психічного розладу є особою з першою А групою інвалідності з дитинства, потребує постійного стороннього нерегульованого догляду. Заявник здійснює постійно такий догляд [PERSON] , забезпечує усім необхідним. Оскільки [PERSON] хворіє тривалий час, зокрема, з 2012 року їй встановлено інвалідність безстроково, за останні роки стан здоров`я останньої не покращився, а погіршився, у зв`язку із чим є необхідність визнати її недієздатною. Також, [PERSON] та її представник адвокат Солоненко Б.М. просять задовольнити подання виконавчого комітету Шаргородської міської ради як органу опіки та піклування і встановити опіку над [PERSON] . Так, у судовому засіданні [PERSON] пояснила, що подала до виконкому Шаргородської міської ради як органу опіки та піклування письмову заяву про призначення її опікуном доньки [PERSON] , яка розглянута органом опіки та наслідком її розгляду є вказане подання, спрямоване до суду. Також, вона заявляє до суду усну заяву про призначення її опікуном [PERSON] , оскільки не має протипоказань щодо здійснення опікунства. 2. Виклад позиції заінтересованої особи виконавчого комітету Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області як органу опіки та піклування. Пояснень у письмовій формі заінтересована особа виконавчий комітет Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області як орган опіки та піклування до суду не подав. 25.05.2023 року представник Шаргородської міської ради адвокат Країло С.В. подав заяву про розгляд справи у його відсутності, заперечень щодо задоволення заяви [PERSON] не має (а.с.27). Крім того, 04.10.2023 року Шаргородський міський голова Барецький В.І. подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності представника заінтересованої особи, заперечень щодо задоволення заяви [PERSON] не має (а.с.90). 04.10.2023 року Шаргородський міський голова Барецький В.І. як голова органу опіки та піклування подав до Шаргородського районного суду подання про призначення опікуна (а.с.91-93), що затверджене рішенням виконавчого комітету від 03.10.2023 року за №274 (а.с.94), в якому просить встановити опіку над [PERSON] та призначити [PERSON] опікуном, враховуючи, що [PERSON] проживає із заявником та потребує стороннього догляду внаслідок стійкого хронічного психічного розладу, який їй надає [PERSON] . При цьому, заявник матеріально забезпечена, має власне житло, у якому для [PERSON] виділена окрема кімната. [PERSON] позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, не має протипоказань за станом здоров`я щодо опікунства, до кримінальної відповідальності не притягалася. 3. Виклад позиції особи, щодо якої розглядається справа про визнання недієздатною [PERSON] , та її адвоката Солоненка Б.М. Під час судового розгляду [PERSON] не висловлювала заперечень щодо встановлення опіки і призначення її опікуном [PERSON] . З реакції [PERSON] вбачається, що вона прихильна до матері [PERSON] та в присутності матері поводиться спокійно. Адвокат [PERSON] Солоненко Б.М. у судовому засіданні зазначив, що подану заявником заяву про визнання [PERSON] недієздатною вважає підставною та поданою в інтересах останньої, оскільки донька заявника через наявність стійкого хронічного психічного розладу має встановлену з 2012 року інвалідність першої А групи безстроково, тому потребує підтримки та постійного догляду, який отримує саме від матері, до якої проявляє любов та прихильність. Встановлення над [PERSON] опіки та призначення опікуном матері останньої [PERSON] адвокат Солоненко Б.М. також вважає таким, що відповідає інтересам [PERSON] та є доцільним, оскільки сприятиме забезпеченню реалізації особистих немайнових і майнових прав та інтересів останньої. ІІ. Заяви, клопотання учасників справи 1. 16.05.2023\~року разом із\~заявою заявник [PERSON] \~подала до\~суду клопотання про призначення судово-психіатричної експертизи (а.с.4). 2. 25.05.2023 року представник заінтересованої особи виконавчого комітету Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області як органу опіки та піклування адвокат Країло С.В. подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій зазначив, що не заперечує щодо задоволення заяви (а.с.27). 3. 04.10.2023\~року представник\~заінтересованої особи\~ виконавчого\~комітету Шаргородської\~міської ради\~Жмеринського району\~Вінницької області\~як органу\~опіки та\~піклування Шаргородський\~міський голова\~Барецький В.І.\~подав до\~суду заяву\~про розгляд\~справи у\~відсутності представника,\~в якій\~зазначив,\~що не\~заперечує щодо\~задоволення заяви\~ [PERSON] \~(а.с.90). 4. 04.10.2023\~року Шаргородський міський голова Барецький В.І. подав до суду подання про призначення опікуна [PERSON] (а.с.91-93). ІІІ. Процесуальні дії у справі 1. Відповідно до ухвали Шаргородського районного суду від 17.05.2023 року прийнято до розгляду в порядку окремого провадження заяву [PERSON] про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна, відкрито провадження та призначено судове засідання на 13 годину 01.06.2023 року (а.с.20-21). 2. Ухвалою суду від 01.06.20223 року задоволено клопотання заявника [PERSON] та призначено у означеній\~цивільній справі\~ судово-психіатричну\~експертизу [PERSON] ;\~провадження у\~справі зупинено\~на час\~проведення експертизи\~ (а.с.32-35). 3. На підставі ухвали суду від 05.07.2023 року проведення судово-психіатричної експертизи [PERSON] доручено Вінницькій філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства здоров`я України» (а.с.51-54). 4. Згідно\~з ухвалою\~суду від\~11.09.2023\~року поновлено провадження у означеній цивільній справі; призначено судовий розгляд справи по суті на 05.10.2023 року (а.с.70-71). 5. Судом у порядку підготовки справи до судового засідання, призначеного на 05.10.2023 року, постановлено ухвалу від 11.09.2023 року про доручення Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Вінницькій області призначити адвоката для здійснення представництва інтересів [PERSON] (а.с.72-73). 6. Судом у порядку підготовки справи до судового засідання, призначеного на 05.10.2023 року, постановлено ухвалу від 13.09.2023 року про доручення Томашпільському місцевому центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити адвоката для здійснення представництва інтересів [PERSON] (а.с.80-81). 7. На підставі ухвали суду від 04.10.2023 року, у порядку підготовки справи до судового засідання, призначеного на 05.10.2023 року, об`єднано подання Шаргородської міської ради про призначення опікуна до матеріалів цивільної справи №152/644/23 для спільного розгляду з заявою [PERSON] про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна (а.с.95). 8. В судове засідання, призначене на 05.10.2023 року, для розгляду справи по суті не прибув представник заінтересованої особи виконавчого комітету Шаргородської міської ради як органу опіки та піклування, у зв`язку із чим суд, не виходячи до нарадчої кімнати, відповідно до ч.4 ст.259 ЦПК України, постановив ухвалу про розгляд справи у відсутності зазначеного учасника справи, враховуючи, що перешкод для розгляду справи немає та враховуючи заяви представників заінтересованої особи про розгляд справи у їх відсутності. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, відомості про встановлені судом фактичні обставини, мету їх встановлення, докази Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. Судом встановлено, що [PERSON] народилася [INFO] в с. Перепільчинці Шаргородського району Вінницької області; зареєстроване місце проживання останньої [ADDRESS] , що підтверджується паспортом № [NUMBER] , виданим 28.07.2021 року органом 0540, та довідкою виконкому Шаргородської міської ради Вінницької області про реєстрацію місця проживання особи від 09.08.2021 року за №364 (а.с.8, 10). Заявник [PERSON] є матір`ю особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.11). Згідно із довідкою до акта огляду МСЕК від 14.11.2012 року серії 10 ААБ №310038, [PERSON] з 31.10.2012 року є особою з першою А групою інвалідності з дитинства безстроково; потребує постійного нерегульованого стороннього догляду та допомоги (а.с.12). Як вбачається з повідомлення КНП «Шаргородська міська лікарня» Шаргородської міської ради Вінницької області за №01-04/776 від 07.06.2023 року, [PERSON] перебуває під наглядом психіатра з 2003 року; отримувала соціальну допомогу як інвалід з дитинства з березня 2008 року до 18 років; 14.11.2012 року обласна психіатрична МСЕК визнала її особою з інвалідністю 1-А групи безтерміново з діагнозом: глибока деменція внаслідок органічного ураження головного мозку (а.с.67). Відповідно до висновку за №138 від 27.07.2023 року судово-психіатричного експерта Вінницької філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства здоров`я України», [PERSON] страждає на хронічний, стійкий психічний розлад у вигляді глибокої розумової відсталості з відхиленнями у поведінці (F73.8). Внаслідок свого захворювання [PERSON] не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с.62-64). В описовій частині висновку зазначено, що [PERSON] страждає на хронічний стійкий психічний розлад у вигляді глибокої розумової відсталості з відхиленнями у поведінці (F73.8), про що свідчать дані анамнезу про перинатальне ураження головного мозку підекспертної, її народження в патологічних пологах, в асфіксії (кисневе голодування головного мозку), що призвело до органічного ураження її головного мозку, з дитячим церебральним паралічем, призвело до порушення пізнавальної функції її психічної діяльності з нерозвиненням мови та різкого відставання з раннього дитинства як в розумовому, так і в фізичному розвитку від однолітків, унеможливило здобуття нею загальноосвітніх знань, практичного життєвого досвіду, поведінкових порушень, що призвело до грубої соціально-трудової дезадаптації із встановленням І-А групи інвалідності по психічному захворюванню (а.с.62-64). Даний висновок підтверджується і теперішнім психіатричним обстеженням, яке виявило непродуктивність контакту з підекспертною, недорозвиненість її мови, малодиференційованість, неадекватність емоцій, грубо конкретне ригідне, уповільнене за темпом мислення, значно недорозвинені пам`ять, інтелект, порушення уваги, волі, малопродуктивність, стереотипність психічної діяльності, відсутність критики. Тому [PERSON] не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с.62-64). Отже, судом встановлено, що [PERSON] підпадає під дію ч.1 ст.39 ЦК України і може бути визнана судом недієздатною, так як вона внаслідок стійкого хронічного психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, а також над нею слід встановити опіку та призначити опікуна. Так, судом встановлено, що [PERSON] проживає з заявником, яка здійснює за нею догляд, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Шаргородської міської ради від 08.05.2023 року за №458, відомостями, викладеними у поданні органу опіки про призначення опікуна (а.с.16, 91-93). 11.11.2022 року [PERSON] подала до виконавчого комітету Шаргородської міської ради заяву про призначення її опікуном повнолітньої доньки, котра є особою з інвалідністю та потребує постійного стороннього догляду та допомоги, що вбачається із подання органу опіки та піклування (а.с.91-93). Згідно з поданням органу опіки та піклування, [PERSON] може виконувати обов`язки опікуна відносно повнолітньої особи [PERSON] , яка, відповідно до висновку експерта страждає на хронічний стійкий психічний розлад та не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними (а.с.91-93). [PERSON] позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, матеріально забезпечена, проживає у власному житловому будинку в [ADDRESS] разом з [PERSON] . Умови проживання задовільні; для проживання [PERSON] відведена окрема житлова кімната. [PERSON] до кримінальної відповідальності не притягалася, не має вад здоров`я, які б перешкоджали виконувати функції опікуна. Вказані підстави орган опіки та піклування вважає достатніми для встановлення опіки над [PERSON] та призначення опікуном останньої її матері [PERSON] , що вбачається із подання виконавчого комітету Шаргородської міської ради про призначення опікуна (а.с.91-93). Подання органу опіки та піклування затверджене рішенням виконавчого комітету Шаргородської міської ради від 03.10.2023 року за №274 (а.с.94). Відповідно до висновку про стан здоров`я заявника від 16.05.2023 року, що виданий КНП «Шаргородська МЛ» Шаргородської міської ради, медичної довідки про проходження обов`язкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів серії ААН №604484 та сертифікату серії 10АА3 №019407, психіатричних та наркологічних протипоказань, а також протипоказань за станом здоров`я для виконання функцій опікуна [PERSON] не має та може бути опікуном (а.с.13, 15, 14). 05.10.2023 року у судовому засіданні [PERSON] заявила усну заяву про призначення її опікуном над [PERSON] . Отже, судом встановлено, що заявник [PERSON] має повну цивільну дієздатність, подала до органу опіки та піклування письмову заяву про призначення її опікуном [PERSON] , а також усну заяву до суду, перебуває у родинних відносинах з підопічною, оскільки є матір`ю останньої, може виконувати обов`язки опікуна. Таким чином, судом на підставі дослідження належних, достовірних, допустимих доказів встановлено, що є достатні підстави для визнання [PERSON] недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна заявника [PERSON] . Так, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України). Таким чином, під час судового розгляду предметом доказування є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення. Об`єктом оцінки судом при ухваленні рішення є як докази (фактичні дані, відомості), так і процесуальні джерела, що їх містять (показання свідків, висновки експертів, тощо). V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Встановленим судом фактам відповідають цивільні правовідносини про визнання фізичної особи недієздатною, які регулюються нормами ЦК України та ЦПК України. Відповідно до вимог ч.1 ст.39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Фізична особа, визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це (ч.1 ст.40 ЦК України). Над недієздатною особою встановлюється опіка. Недієздатна фізична особа не має права вчиняти будь-якого правочину. Правочини від імені недієздатної фізичної особи та в її інтересах має право вчиняти її опікун (ч.ч.1-3 ст.41 ЦК України). Органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад (ч.1 ст.56 ЦК України). Опіка встановлюється над малолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, які визнані недієздатними (ст.58 ЦК України). Суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування (ч.1 ст.60 ЦК України). Відповідно до ч.2 ст.63 ЦК України, опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Фізична особа може бути призначена опікуном або піклувальником лише за її письмовою заявою (ч.3 ст.63 ЦК України). Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника (ч.4 ст.63 ЦК України). Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України (ч.2 ст.39 ЦК України). Відповідно до\~п.1\~ч.2\~ст.293\~ЦПК України, суд,\~серед іншого,\~розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною. Згідно з ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. \~ \~ \~ \~Порядок подання заяви та розгляду цивільної справи про визнання фізичної особи недієздатною встановлено главою 2 розділу 4 ЦПК України. Відповідно до ч.3 ст.296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги. Згідно із ч.3 ст.297 ЦПК України, у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Справи про\~обмеження цивільної\~дієздатності фізичної\~особи чи\~визнання фізичної\~особи недієздатною\~суд розглядає\~за участю\~заявника,\~особи,\~стосовно якої\~розглядається справа\~про визнання\~її недієздатною,\~її адвоката\~та представника\~органу опіки\~та піклування.\~З урахуванням\~стану здоров`я\~особи,\~щодо якої\~розглядається справа\~про визнання\~її недієздатною,\~її участь\~у розгляді\~справи може\~відбуватися у\~режимі відеоконференції\~з психіатричного\~чи іншого\~лікувального закладу,\~в якому\~перебуває така\~особа,\~про що\~суд зазначає\~в ухвалі\~про відкриття\~провадження у\~справі. Питання\~про виклик\~фізичної особи,\~щодо якої\~розглядається справа\~про визнання\~її недієздатною,\~вирішується в\~кожному випадку\~судом із\~урахуванням стану\~її здоров`я. Для\~визначення фактичної\~можливості такої\~особи з`явитися\~в судове\~засідання,\~а також\~про можливість\~особисто дати\~пояснення по\~суті справи\~у разі\~необхідності суд\~може призначити\~відповідну експертизу (ч.1 ст.299 ЦПК України). Суд, ухвалюючи рішення про … визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею … опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй …опікуна (ч.1 ст.300 ЦПК України). Строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років (ч.6 ст.300 ЦПК України). VІ. Висновки суду \~ \~ \~ \~Аналіз перевірених\~і оцінених\~судом доказів\~та законодавства\~переконує суд,\~що заявником\~надані належні,\~достовірні,\~допустимі докази\~на підтвердження\~заявлених вимог,\~які є\~достатніми для\~визнання недієздатною\~ [PERSON] ,\~а отже,\~заява [PERSON] про\~визнання [PERSON] \~ недієздатною підлягає задоволенню. При цьому, до вказаного висновку суд прийшов, виходячи не тільки із вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18.06.2015 року (остаточне 18.09.2015 року), в пункті 78 якого зазначено, що «Суд при\~оцінці доказів\~керується критерієм\~доведеності «поза\~розумним сумнівом».\~Згідно з\~його усталеною\~практикою доведеність\~може випливати\~із сукупності\~ознак чи\~неспростовних презумпцій\~стосовно фактів,\~достатньо вагомих,\~чітких і\~узгоджених між\~собою…».\~ Відповідно до висновку Верховного Суду, висловленого у постанові від 07.10.2020 року у справі №195/1605/16-ц, \~особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, має право на участь у слуханні справи та на справедливий розгляд своєї справи. Зокрема, особа, щодо якої розглядається справа окремого провадження про визнання її недієздатною, повинна бути повідомлена про розгляд справи, їй має бути роз`яснено \~\~її права, вона повинна мати можливість за бажання скористатися безоплатною правовою допомогою і брати участь у судових засіданнях. Навіть у разі наявності реальних, доведених належними і допустимими доказами застережень щодо небезпеки безпосередньої участі цієї особи \~у розгляді справи для інших осіб або для неї самої суд повинен, принаймні, мати візуальний контакт з такою особою, а краще опитати її (за \~\~\~\~необхідності дистанційно, у режимі відеоконференції). Якщо на момент розгляду справи окремого провадження особа позбавлена волі як психічно хвора, суд має перевірити законність підстав позбавлення волі такої особи, щоб гарантувати права людини на свободу та справедливий суд. Подібний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі №753/4146/18. Враховуючи, що [PERSON] страждає на хронічний, стійкий психічний розлад у вигляді глибокої розумової відсталості з відхиленнями у поведінці (F73.8). Внаслідок свого захворювання [PERSON] не може усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними, то суд вважає, що строк дії рішення суду про визнання її недієздатною слід визначити у два роки. До того ж, враховуючи, що хвороба [PERSON] має безперервний тип перебігу, тобто вона потребує нерегульованого стороннього догляду, то підлягає задоволенню подання органу опіки та піклування виконавчого комітету Шаргородської міської ради про встановлення [PERSON] опіки та призначення опікуном заявника [PERSON] , оскільки остання не має щодо цього протипоказань. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.133 ЦПК України). Згідно з\~ч.3\~ст.133\~ЦПК України,\~до витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: 1)\~на професійну\~правничу допомогу; 2)\~пов`язані із\~залученням свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи; 3)\~пов`язані з\~витребуванням доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються :\~1)\~у разі\~задоволення позову\~ на\~відповідача;\~2)\~у разі\~відмови в\~позові \~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України). Заявником при зверненні до суду не сплачено судовий збір, оскільки вона звільнена від його сплати на підставі п.5 ст.5 ЗУ «про судовий збір», згідно з яким від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги. Крім того, згідно з ч.2 ст.299 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Таким чином, судові витрати по сплаті судового збору слід віднести на рахунок держави. Також, судом встановлено, що у означеній цивільній справі проведено судово-психіатричну експертизу експертом Вінницької філії ДУ «ІПСПЕМН МОЗ УКРАЇНИ» Карплюк А.І. (а.с.62-64). Відповідно до інформації в.о. начальника Вінницької філії СПЕ ДУ «ІПСПЕМН МОЗ УКРАЇНИ» Марункевича М.І. за №251 від 05.09.2023 року, експертом при проведенні експертизи [PERSON] витрачено 8 (вісім) експертогодин, вартість однієї експертогодини становить 537,94 грн., вартість цієї експертизи становить 4303,52 грн. (а.с.65-66). Згідно з\~ч.3\~ст.15\~ЗУ «Про\~судові експертизи»,\~ проведення судових експертиз, обстежень і досліджень судово-медичними та судово-психіатричними установами здійснюється за рахунок коштів, які безпосередньо і цільовим призначенням виділяються цим експертним установам з державного чи місцевого бюджету, за винятком випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Витрати на проведення судових експертиз науково-дослідними установами Міністерства юстиції України та судово-медичними і судово-психіатричними установами Міністерства охорони здоров`я України у цивільних і господарських справах відшкодовуються в порядку, передбаченому чинним законодавством (ч.5 ст.15 ЗУ «Про судові експертизи»). Таким чином, відшкодування судових витрат в сумі 4303,52 грн. за проведення судово-психіатричної експертизи (ДУ «ІПСПЕМН МОЗ УКРАЇНИ», ЄДРПОУ 04803492, МФО 820172, УДКСУ у Подільському районі м. Києва, UA158201720313251005201007077; адреса: Україна, 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 103; призначення платежу: оплата за судово-психіатричну експертизу [PERSON] експерт Карплюк А.І.) слід віднести на рахунок держави. При цьому, суд враховує правовий висновок Верховного Суду, висловлений у постанові від 14.12.2022 року у справі №637/909/21 (провадження №61-3489св22), згідно з яким, відповідно до частини другої статті 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. Наведене правило є спеціальним… У застосуванні частини другої статті 299 ЦПК України Верховний Суд використовує розширене її тлумачення, що відповідатиме сенсу тих правил, що визначені у цитованих статтях цього Кодексу. У такому тлумаченні Верховний Суд виходить з міркувань забезпечити узгодження між правилами, викладеними у частині другій статті 299 ЦПК України, та іншими правилами, що викладені у частинах першій та третій статті 133 ЦПК України… Отже, здійснюючи розширене тлумачення застосування частини другої статті 299 ЦПК України, Верховний Суд дійшов переконання, що на рахунок держави у справах окремого провадження про визнання фізичної особи недієздатною відносяться усі судові витрати як судовий збір, так і витрати, пов`язані з розглядом справи, що узгоджується з правилом частини першої статті 133 ЦПК України… Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що у разі, якщо буквальне тлумачення норми права не дає однозначної відповіді на те, чи має особа певне право, має бути застосовано системне тлумачення норм права. У такому тлумаченні суди повинні виходити з того, що приватна особа в разі такої неоднозначності процесуальних норм права має розраховувати саме на таке їх розуміння, яке не призводитиме до обмеження її процесуальних можливостей.

Outcome: approved