Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-04 00:00:00

07 квітня 2023 року та уточнено 27 квітня 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби у м. Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту з майна. Позовна заява мотивована тим, що позивачу на праві власності належить квартира за адресою: [ADDRESS] , однак при здійсненні перевірки єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна було встановлено, що на все її майна накладено арешт. Згідно інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта відносно [PERSON] було виявлено зареєстроване обтяження від 27.12.2013 за реєстраційним номером № 4111242, та № 48841794 від 25.02.2010. Листом Центрально-Міського\~відділу державної\~виконавчої служби\~у м.\~Кривому Розі\~Криворізького району\~Дніпропетровської області\~Південного міжрегіонального\~управління \~Міністерства юстиції\~(м.\~Одеса)\~від 07.03.2023\~позивачу було\~повідомлено,\~що строки\~зберігання завершених\~виконавчих проваджень\~переданих на\~зберігання становлять\~3\~роки,\~та майно\~належне позивачу\~на праві\~власності може\~бути звільнене\~з-під\~арешту лише\~за рішенням\~суду,\~а тому\~позивачпросила суд задовольнити позов. Позивач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в заочному порядку, позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 12.04.2023, [PERSON] належить на праві власності квартира за адресою: [ADDRESS] (а.с.12-13). Листом Центрально-Міського\~відділу державної\~виконавчої служби\~у м.\~Кривому Розі\~Криворізького району\~Дніпропетровської області\~Південного міжрегіонального\~управління \~Міністерства юстиції\~(м.\~Одеса)\~від 07.03.2023\~№ 19197 встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта відносно [PERSON] , було виявлено зареєстроване обтяження від 27.12.2013 за реєстраційним номером № 4111242, та № 48841794 від 25.02.2010. Також, зазначено, що відповідно до Наказу Міністерства юстиції України «Про затвердження порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби» затвердженого та зареєстрованого за № 2274/5 від 25.12.2008, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання становить 3 роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного правопорушення, строк зберігання яких становить 1 рік (а.с.36). Згідно з ч.ч.1, 2\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідно ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє,\~користується,\~розпоряджається своїм\~майном на\~власний розсуд. Власник\~має право\~вчиняти щодо\~свого майна\~будь-які\~дії,\~які не\~суперечать закону (ч.ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України). Частиною 2 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 33 своєї Постанови № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року надав судам роз`яснення, що застосовуючи положення статті 391 ЦК, відповідно до якої власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, навіть якщо вони не пов`язані із позбавленням права володіння, суд має виходити із такого. Відповідно до положень статей ст.ст. 391, 396 ЦК України позов про усунення порушень права, не пов`язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов`язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Оскільки судом встановлено, що виконавче провадження в межах якого було накладено арешт на все нерухоме майно позивача на виконанні у виконавчій службі не знаходиться, позивач позбавлена права розпорядження належним їй майном на праві власності, тому суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для задоволення позову. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved