Jurisdiction: civil
Date: 2023-10-02 00:00:00

27.07.2023 представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить визначити [PERSON] , як спадкоємцю першої черги, додатковий строк тривалістю два місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Охтирка Сумської області. Вимоги вмотивовані тим, що після смерті матері позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак отримав відмову у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини є поважними, оскільки він проживає в м. Києві, що становить велику відстань від місця знаходження спадкового майна. Крім того, Постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 строку для прийняття спадщину або відмову від її прийняття зупинено перебіг на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяця, а тому позивач вважав, що має право звернутися з відповідною заявою до нотаріуса до 22.09.2023. Однак Постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 № 469 зазначений додатковий строк було скасовано, що позбавило позивача можливості звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у визначений законодавством термін. Вказана обставина позбавляє позивача можливості реалізувати його спадкове право, що і стало підставою для звернення до суду. 31.07.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. 29.08.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду з повідомленням учасників процесу. Позивач у судове засідання не з`явився, від його представника надійшла заява про розгляд справи у відсутність сторони позивача, заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник Охтирської\~міської ради\~Сумської областіу судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, при вирішенні позовних вимог послався на розсуд суду. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечувала, зазначила, що на спадщину після смерті матері [PERSON] не претендує. Крім того, [PERSON] вказала, що її брат [PERSON] фактично проживає в м. Києві та протягом осені 2022 року-літа 2023 року до м. Охтирка Сумської області не приїздив, а тому не міг подати заяву про прийняття спадщини. У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ст. 247 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, врахувавши позицію учасників справи, дійшов наступного висновку. Як вбачається зі свідоцтва про право власності на житло від 06.01.2000, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом [PERSON] успадкував після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , 1/3 частину зазначеної квартири (а.с11). 22.11.2022 померла мати позивача та третьої особи [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 23.11.2022 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми); свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 13.02.1974 Охтирським райвідділом РАГС Сумської області; свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 30.07.1970 Охтирським райвідділом РАГС Сумської області; свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим 23.01.1992 Відділом РАГС Охтирського міськвиконкому Сумської області (а.с. 5,8-9, 13). Після смерті [PERSON] залишилася спадщина на належну їй 1/3 частину квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с. 10-12, 14). Листом від 17.07.2023 за № 147/01-16, за підписом приватного нотаріуса Охтирського районного нотаріального округу Зіньковського І.М., позивачу роз`яснено, що ним пропущено шестимісячний строк для звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини (а.с. 16). В листі щодо надання інформації від 04.08.2023 за № 552/01-16 зазначено, що спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , приватним нотаріусом Охтирського районного нотаріального округу Зіньковським І.М. не заводилася (а.с. 24.24а). Згідно вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За приписами ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України\~в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. За приписами\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1218\~ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В ч. 1, 2\~ст. 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Положеннями \~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З аналізу вказаних положень\~ЦК України вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що він не звернувся в межах визначеного законом строку до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після смерті матері [PERSON] у зв`язку з великою відстанню між його постійним місцем проживання в м. Києві та місцем знаходження спадкового майна в м. Охтирка Сумської області, при цьому інші спадкоємці, які б бажали прийняти спадщину відсутні, а він вже є власником частини квартири. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що спір\~відносно спадкового майна відсутній, суд вважає причини пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини поважними. Відповідно до ст. ст. 12, 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вирішуючи позов у межах заявлених вимог, з урахуванням принципів розумності, справедливості та виваженості, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволенні позовних вимог.

Outcome: approved