Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-27 00:00:00

В липні 2023 року [PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом. В обґрунтування позову позивач вказував, що позивач проживає у трикімнатній квартирі [ADDRESS] . 18 грудня 2022 року під час запуску внутрішньо будинкової системи опалення, через зношеність розвідного трубопроводу системи опалення на технічному поверсі відбулось залиття вказаної квартири окропом. Зазначав, що таке залиття сталось з вини відповідача, який обслуговує будинок, працівники якого своєчасно не здійснили огляд та заміну зношеного розвідного трубопроводу, що підтверджується актами від 09 січня 2023 року та 12 травня 2023 року. Внаслідок залиття було пошкоджено: в кухні, площею 8,6 м.кв., водоемульсійне покриття стелі та пофарбовані шпалери на стінах; в коридорі, площею 4,6 м.кв. водоемульсійне покриття стелі; у ванній кімнаті, площею 3,5 м.кв. водоемульсійне покриття стелі; в санвузлі, площею 1,6 м.кв. водоемульсійне покриття стелі та стін. В наслідок залиття квартира потребує ремонту, вартість якого за висновком спеціаліста складає 16 025 грн. 26 коп., що підтверджується дефектним актом та кошторисом. Відповідач у добровільному порядку спричинену матеріальну шкоду відшкодувати відмовляється, всіляко затягуючи видачу акту про залиття. Посилаючись на викладене, просив задовольнити позов та стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» на користь позивача майнову шкоду в сумі 16 025 грн. 26 коп., завдану внаслідок залиття квартири позивача та витрати на виготовлення кошторису на проведення відновлювальних робіт в сумі 1200 грн. Ухвалою судді від 03 серпня 2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження 08 вересня 2023 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог в повному обсязі. При цьому вказував, що позивач являється споживачем послуги КП виконавчого органу КМДА «Київтеплоенерго» з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню. У позивача відсутні докази того, що залиття та пошкодження майна сталось з вини відповідача, до позовної заяви не додано жодних допустимих доказів, які б свідчили про порушення Комунальним підприємством Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженого Наказом Держжитлокомунпослуг України від 17 травня 2005 року №76 (надалі Правила). Наданий позивачем акт ЖЕД «Печерська брама» про залиття від 09 січня 2023 року не може бути належним доказом, оскільки він не відповідає вимогам Правил, оскільки в ньому не зафіксовано дату аварії (залиття), він складений без участі представника КП виконавчого органу КМДА «Київтеплоенерго», яке відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуги з централізованого опалення та централізованого постачання води. Також відповідачем було зазначено, що проведення поточного ремонту (поліпшення) квартири являється правом власника приміщення і не породжує обов`язків у відповідача. Так, складений на вимогу позивача кошторис на проведення ремонтних робіт в квартирі не є засобом доказування і його можна розглянути виключно, як окрему думку спеціаліста в цій галузі, оскільки дефектний акт не узгоджений з відповідачем, виконавця не попереджено про кримінальну відповідальність і про те, що його кошторис буде передано до суду, кошторис на проведення ремонтних робіт в квартирі розроблено на вимогу позивача за винагороду, а також проведення ремонтних робіт в квартирі не підтверджено актами виконаних робіт. За таких обставин відповідач вважає, що позивачем не надано суду доказів, які б встановлювали протиправність поведінки відповідача та причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та збитками. В судовому засіданні позивач підтримав позовну заяву з підстав та доводів, викладених в ній. Представники відповідача заперечили проти задоволення позову з підстав та доводів, викладених у відзиві на позовну заяву. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що позивач проживає у трикімнатній квартирі [ADDRESS] і відповідно до договору міни від 08 жовтня 1997 року є власником частини вказаної квартири. 18 грудня 2022 року під час запуску внутрішньо будинкової системи опалення, через зношеність розвідного трубопроводу системи опалення на технічному поверсі відбулось залиття вказаної квартири окропом. Факт залиття також підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 09 січня 2023 року, який складений працівниками ЖЕД «Печерська брама» комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» у складі головного інженера Крижопольського М.О., майстра ремонтної дільниці [PERSON] , майстра технічної дільниці №5 [PERSON] , слюсара-сантехника [PERSON] , які провели обстеження в квартирі [ADDRESS] , по причині залиття 18 грудня 2022 року відповідно до звернення власника квартири до ЖЕД «Печерська брама» за №3-02 від 03 січня 2023 року. З вказаного акту слідує, що при візуальному обстеженні квартири [ADDRESS] виявлені наступні пошкодження: коридор, загальною площею 4,6 кв.м: стеля (гіпсокартон, водоемульсійна фарба) спостерігаються жовті плями на площі 0,4 кв.м., на стінах пошкоджень та слідів залиття не виявлено; ванна кімната, площею 3,5 кв.м.: стеля (гіпсокартон, водоемульсійна фарба) спостерігаються жовті плями 0,8 кв.м., на стінах (гіпсокартон, водоемульсійна фарба) спостерігаються жовті плями, на площі до 1,1 кв.м.; вбиральня 1,6 кв.м.: стеля (гіпсокартон, водоемульсійна фарба) спостерігаються жовті плями на площі 0,9 кв.м.; на стінах (водоемульсійна фарба) спостерігаються жовтні плями на площі 1,5 кв.м.; кімната кухні 8,6 кв.м.: стеля (гіпсокартон, водоемульсійна фарба) спостерігаються жовті плями на площі 4,2 кв.м.; стіни (шпалери, водоемульсійна фарба) спостерігаються жовті плями на площі 1,6 кв.м. В інших приміщеннях слідів залиття не виявлено. При цьому, в даному акті було зазначено, що причиною залиття, аварії, що трапилась на системі опалення в зв`язку з форс- мажорними обставинами, що виникли 16 грудня 2022 року, а саме: через обстріли, нанесеними російським окупаційними військами по критичній інфраструктурі м. Києва, а саме по ТЕЦ-5 в Печерському районі м. Києва, КП «Теплоенерго» було припинено надання комунальної послуги з централізованого опалення та відповідно відбулось екстрене спорожнення внутрішньо будинкових систем, в тому числі і будинку [ADDRESS] . Після стабілізації, під час проведення робіт з наповненням системи опалення зазначеного будинку, теплоносієм відбувся хвильовий процес підвищення тиску (гідроудар), який спричинив різку зупинку подачі теплоносія, що в подальшому привело до порушення цілісності розвідного трубопроводу системи, прокладеного на технічному поверсі будинку. Аварійну ситуацію на системі опалення обумовленого будинку локалізовано. Аналогічні пошкодження в квартирі позивача внаслідок залиття були зафіксовані і в акті від 12 травня 2023 року, складеного представниками комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва: головним інженером Данильченком І, начальником відділу з експлуатації санітарного утримання будинків та прибудинкових територій [PERSON] , провідним інженером відділу ремонту та контролю виконання ремонтно-будівельних робіт [PERSON] , майстром технічної дільниці ЖЕД «Печерська брама» Овчинниковим О. у присутності [PERSON] , на підставі доручення Печерської РДА в м. Києві від 11 травня 2023 року за №105/ОП/З-173/3, з метою уточнення акту «Про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 09 січня 2023 року. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (абзаци третій, четвертий пункту 2 цих Правил). Частиною 2 вказаних правил визначено, що технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Згідно пунктів 2.1 та 2.1.1 Правил система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік - навесні та восени (весняний та осінній огляди).(Пункт 2.1.2 Правил). Також п.2.2. Правил визначений позаплановий огляд жилих будинків. Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень після злив, ураганних вітрів, сильних снігопадів, повеней та інших явищ стихійного характеру, що викликають ушкодження окремих елементів будинків, а також у разі аварій на зовнішніх комунікаціях чи при виявленні деформації конструкцій і несправності інженерного обладнання, що порушують умови нормальної експлуатації (п.2.2.1.Правил). Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли. Виявлені у процесі загального та позапланового огляду несправності та причини, що їх викликали, а також технічний стан елементів жилого будинку записуються в журналі обліку результатів огляду. Відомості, що заносяться до журналу, є вихідними даними для визначення технічного стану елементів будинку та його обладнання. Виявлені під час оглядів дефекти, деформації конструкцій або обладнання будинків, що можуть призвести до зниження несучої спроможності й стійкості конструкцій або будинків, обвалів чи порушення нормальної роботи обладнання, усуваються виконавцем послуг із залученням, у разі необхідності, спеціалізованої організації(п.2.2.2.Правил). 02 листопада 2022 року був складений акт осіннього огляду будинку [ADDRESS] . За результатом огляду будівельних конструкцій та інженерного обладнання зокрема було виявлено, що водовідні пристрої - труби знаходяться у незадовільному стані та потребують ремонту. Посилання сторони відповідача про те, що вина Комунального підприємства у залитті відповідача відсутня, так як причиною залиття є форс-мажорні обставини не заслуговують на увагу, оскільки відповідно до висновків комісії ЖЕД «Печерська брама», що викладені в акті від 09 січня 2023 року причиною витоку теплоносія в квартирі позивача являється порушення цілісності розвідного трубопроводу системи центрального опалення внаслідок понаднормового підвищення тиску (гідроудару), при цьому, що відповідальним за належні показники тиску в системі є відповідач. При цьому в матеріалах справи відсутні відомості про складення відповідачем акту у відповідності до вимог п.2.2. Правил позапланового огляду жилих будинків. За таких обставин, суд вважає, що позивач довів належними та достатніми доказами обставини щодо залиття належної йому квартири та пошкодження майна внаслідок цього, причинно-наслідковий зв`язок між завданням шкоди позивачу та аварією - пошкодженням майна відповідача, суд дійшов висновку, що обов`язок з відшкодування завданої майну позивача шкоди несе відповідач. За положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України). Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Зобов`язання з відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, для застосування положень ст. 1166 ЦК України необхідно довести, що шкоду позивачу завдано саме неправомірними діями чи бездіяльністю особи, на яку покладається відповідальність відшкодувати шкоду, а саме необхідна наявність таких складових елементів як: а) протиправна поведінка; б) настання шкоди; в) прямий причинно-наслідковий зв`язок між першим та другим елементами; г) вина завдавача шкоди. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 Постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 03.12.2014 року у справі № 6-183цс14, постановах Верховного Суду від 11.12.2018 року у справі № 759/4781/16-ц, від 11.09.2019 року у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 року у справі № 638/20603/16. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (ч. 2 ст. 1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (п. 1 ч. 2 ст. 1167, ч. 5 ст. 1187 цього Кодексу). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Відповідно до кошторису, виконаного на замовлення позивача, вартість збитку, завданого внаслідок залиття квартири, яке сталося 18.12.2022 року становить 16 025 грн. 26 коп. За змістом ч.ч.1-3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Доводи відповідача про невідповідність наданого позивачем кошторису вимогам законодавства, суд не бере до уваги, оскільки вказаний кошторис виконано з дотриманням вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачем, який має відповідний сертифікат (свідоцтво оцінювача). Зазначений кошторис є дійсним та у встановленому законом порядку не оскаржувався. При цьому, представник відповідача не був позбавлений права, у разі незгоди з розміром спричиненої шкоди, зазначеному у кошторисі, складеного на замовлення позивача, подати клопотання про виклик та допит експерта у судовому засіданні. Суд, при визначені розміру заподіяної шкоди бере до уваги саме наданий позивачем кошторис, оскільки він складений з урахуванням поточних цін матеріальних ресурсів, прийнятих станом на 23 травня 2023 року, в його розмір також враховано витрати праці робітників-будівельників, їх заробітна плата, будівельні машини, які враховані в складі загальновиробничих витрат, тощо, він як найбільше є приближеним до потреб сьогодення. Щодо зведеного кошторису, наданого відповідачем, суд зазначає, що він складений з урахуванням цін станом на 15 травня 2023 року, розмір збитків, зазначених в ньому є значно меншим та з урахуванням потреб сьогодення не може відшкодувати значну частину завданої шкоди позивачеві. Щодо доводів відповідача про невідповідність наданих позивачем Актів про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 09.01.2023 року вимогам закону, суд зазначає, що вказані акти є чинними, не скасованими та відповідачем не оскаржувались у встановленому законом порядку. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1, 3 ст. 77 ЦПК України). За положеннями ст. 80 цього Кодексу, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав для покладення відповідальності за завдану позивачу шкоду на відповідача в розмірі, визначеному у локальному кошторисі в розмірі 12 018 грн. 94 коп., що пропорційно відповідає частці відповідача у квартирі. Також, з відповідача підлягають стягненню в пропорційному розмірі і витрати за проведення локального кошторису в сумі 900 грн. У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України підлягають стягнення з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 804 грн. 75 коп. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial