Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

\~ \~ \~ \~В серпні 2023 року позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідача [PERSON] , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Доліби О.В. про визнання права власності на спадкове майно, в якому просить визнати право власності на спадкове майно після смерті гр. [PERSON] , яка померла [INFO] , в порядку спадкування за законом за гр. [PERSON] на частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] ; визнати право власності на спадкове майно після смерті гр. [PERSON] , яка померла [INFO] , в порядку спадкування за законом за гр. [PERSON] на земельну частку (пай), розміром 2,78 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована в землях КСП ім. Лесі Українки в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися, від адвоката надійшла заява про слухання справи за їх відсутності. Позовні вимоги підтримують, просять задовольнити. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, в суд поступила заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує проти задоволення позову. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Доліба О.В. в судове засідання не з`явилася, в суд надійшла заява, про слухання справи за її відсутності, при ухваленні рішення по вказаній справі покладається на розсуд суду. Вивчивши та дослідивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Позивач [PERSON] народився [INFO] в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області, де постійно проживає. В його свідоцтві про народження батьками записані [PERSON] та [PERSON] . [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 21.06.2023р. Після її\~смерті залишилось\~спадкове майно\~у вигляді\~нерухомого майна,\~а саме\~3/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] та право на земельну частку (пай), розміром 2,78 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована в землях КСП імені Лесі Українки в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області. Відповідно до даних приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального округу Доліби О.В. спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась. Спадкодавець заповіту не залишав. У відповідності до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно довідки, виданої 29 червня 2023р. за №827 Білобожницькою сільською радою Чортківського району Тернопільської області, із спадкодавцем [PERSON] на момент смерті [INFO] в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області проживали і були зареєстровані син [PERSON] та донька [PERSON] . Таким чином, спадкоємцями за законом першої черги, які прийняли спадщину в силу статті 1268 Цивільного кодексу України після смерті [PERSON] , є позивач [PERSON] та відповідачка [PERSON] . Відповідно до п. 3 ст.1268 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, він не заявив про відмову від неї. Позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Чортківського районного нотаріального\~округу Доліби\~О.В.\~з приводу\~оформлення спадщини\~в цілому\~на 3/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] та на право на земельну частку (пай), розміром 2,78 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована в землях КСП імені Лесі Українки в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області. Проте, в оформленні свідоцтва про право на спадщину на вказані частки житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами та на земельну частку (пай) позивачу було відмовлено та рекомендовано спірне питання вирішити в судовому порядку, оскільки нотаріус не може оформити спадкове майно в цілому в той час як є спадкоємець за законом першої черги - [PERSON] , яка вважається такою, що прийняла спадщину, так як проживала із спадкодавцем на день її смерті. Дане підтверджується листом №273/01-16 від 26.07.2023р. В порядку спадкування за законом позивач та відповідачка мають право на спадкування по 3/8 частини житлового\~будинку з\~господарськими будівлями\~та спорудами\~та по\~1/2 частині права на земельну частку (пай). Проте відповідачка не бажає успадковувати вказані частки спадкового майна після смерті [PERSON] . Оформлення позивачем свідоцтва про прийняття спадщини за законом на 3/8 частини житлового будинку та на 1 /2 частину права на земельну частку (пай) не дозволить йому безперешкодно розпоряджатися майном, оскільки решта частин спадкового майна відповідачкою не буде оформлена, що порушуватиме право позивача на вільне розпорядження своїм майном. Належність [PERSON] на праві власності 3/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] та право на земельну частку (пай), розміром 2,78 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована в землях КСП імені Лесі Українки в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області підтверджується наступним. Згідно довідки Білобожницької сільської ради №825 від 29 червня 2023 року житловий будинок [ADDRESS] належав голові двору колгоспника гр. [PERSON] , 1938р.н., та його членам: сину [PERSON] , 1958р.н., доньці [PERSON] , 1965р.н., та внучці [PERSON] , 1985 р.н. Згідно ст. 120 Цивільного кодексу Української РСР у редакції станом на 01.07.1990 року (надалі - ЦК Української РСР), майно колгоспного двору належить його членам на праві сумісної власності. Колгоспний двір може мати у власності підсобне господарство на присадибній ділянці землі, що знаходиться в його користуванні, жилий будинок, продуктивну худобу, птицю та дрібний сільськогосподарський реманент відповідно до статуту колгоспу. Крім того, колгоспному дворові належать передані в його власність членами двору їх трудові доходи від участі в громадському господарстві колгоспу або інше передане ними у власність двору майно, а також предмети домашнього вжитку і особистого користування, придбані на спільні кошти. Ч. 2 ст. 123 ЦК Української РСР передбачено, що розмір частки члена двору встановлюється, виходячи з рівності часток усіх членів двору, включаючи неповнолітніх і непрацездатних. В силу вищевказаних правових норм кожному із членів колгоспного двору належала рівна частка житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, а саме [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та внучці [PERSON] належали по 1/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Дві частини нерухомого майна спадкодавець [PERSON] отримала у власність в силу спадкування після смерті матері [PERSON] та брата [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 22 жовтня 1999 року. Відповідно до даних Спадкового реєстру спадкова справа до майна [PERSON] не заводилась. [PERSON] залишила в користь [PERSON] та [PERSON] заповіт, посвідчений 30 жовтня 1996 року виконавчим комітетом Білобожницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області за реєстром №29, на все належне їй майно в рівних частках. Згідно довідки, виданої 29 червня 2023р. за №828 Білобожницькою сільською радою Чортківського району Тернопільської області, із спадкодавцем [PERSON] на момент смерті [INFO] в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області проживали і були зареєстровані син [PERSON] та донька [PERSON] . У відповідності до довідки Білобожницької сільської ради за №823 від 29.06.2023 року після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , до шести місяців в управління спадковим майном вступив її син - [PERSON] та донька [PERSON] , оскільки користувалися присадибною ділянкою, речами померлої. Згідно ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР від 1963 року спадкодавець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Відповідно до ст.548 Цивільного кодексу Української РСР від 1963 року прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Незважаючи на те, що [PERSON] та [PERSON] не оформили правовстановлюючі документи на прийняту ними спадщину після смерті [PERSON] , вони вважаються власниками частки житлового будинку померлої, яка складає кожному по 1/8 частині житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Пізніше, 12 жовтня 2003 року помирає [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 13 жовтня 2003 року. Відповідно до даних Спадкового реєстру спадкова справа до майна [PERSON] не заводилась. Спадкодавець заповіту не залишав. Згідно довідки, виданої 29 червня 2023 року за №826 Білобожницькою сільською радою Чортківського району Тернопільської області, із спадкодавцем [PERSON] в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області були зареєстровані: сестра - [PERSON] ; племінниця - [PERSON] ; племінник - [PERSON] ; племінниця - [PERSON] . У відповідності до довідки Білобожницької сільської ради за №824 від 29.06.2023 року після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , до шести місяців в управління спадковим майном вступила його сестра - [PERSON] , оскільки користувалася присадибною ділянкою, речами померлого. Згідно ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР від 1963 року спадкодавець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном або якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. [PERSON] була єдиним спадкоємцем за законом після смерті свого брата [PERSON] . Відповідно до ст.548 Цивільного кодексу Української РСР від 1963 року прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Незважаючи на те, що [PERSON] не оформили правовстановлюючі документи на прийняту спадщину після смерті [PERSON] , вона вважається власником 3/8 частки житлового будинку померлого та власником його земельної частки (пай), розміром 2,78 в умовних кадастрових гектарах, яка розташована в землях КСП імені Лесі Українки в селі Білобожниця Чортківського району Тернопільської області. Відсутність державної реєстрації 3/4 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що є спадковим майном, а також не оформлення спадкодавцем [PERSON] правовстановлюючих документів на успадковане нею майно - 3/8 частини житлового будинку і земельну частку (пай) - не може бути перешкодою для реалізації позивачем свого права на спадкування за законом після смерті матері. Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судам було звернуто увагу на наступне. Згідно п.3.1 даного Листа право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК). П. 3.3 Листа вказує на те, що у випадках відсутності правовстановлюючих документів у зв`язку з їх втратою або відсутності реєстрації об`єкта нерухомості за спадкодавцем (на ім`я спадкодавця) суди правомірно задовольняють вимоги спадкоємців про визнання права власності на нерухоме майно. Відповідно до ст. 346 Цивільного кодексу України однією з підстав припинення права власності є смерть власника. Згідно норм статей\~ 25, 30 цього Кодексу\~мати та набути цивільне право (право власності на нерухоме майно) може лише жива та дієздатна особа. Відповідно до змісту статей \~391, 392 Цивільного кодексу України у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не була проведена і правовстановлюючий документ відсутній, питання визначення належності цього майна попередньому власнику та наступного його власника вирішується в судовому порядку. Відповідно до ст. 182 Цивільного кодексу України право власності на нерухомі речі підлягають державній реєстрації. Згідно ст. 328 цього Кодексу право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. \~\~Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1297 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якого є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права, у встановленому законодавством України порядку. Відповідно до статей 15, 16 ЦК України, статті 4 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних прав, свобод чи інтересів у спосіб, передбачений законом або договором. \~Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права (п. 1 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України). Згідно з ч. 4 ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Визнання відповідачкою позову в даній справі не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ч. 3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. З огляду на викладене, суд має підстави дійти до висновку про обґрунтованість вимоги щодо спадкування майна спадкодавця та задовольнити позовні вимоги, визнавши право власності на вказане майно.

Outcome: approved