Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-19 00:00:00

У серпні 2022 року позивач [PERSON] через свого представника звернувся до суду із позовом до Комунального підприємства керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва, в якому просить: стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району» на користь [PERSON] розмір матеріального збитку - 209436 грн. 97 коп. та судові витрати. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 29.06.2022 року за адресою м. Київ, вул. Якуба Коласа, 1в на його автомобіль марки «RENAULT» моделі «MEGANE SCENIC», реєстраційний номер - [NUMBER] , номер кузова [NUMBER] , сірого кольору, що належить йому на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] від 22.02.2022 року впало дерево, яке знаходилось на прибудинковій території будинку за адресою [ADDRESS] балансоутримувачем якого є відповідач. Відповідач, як балансоутримувач не дотримувався законодавчих приписів, які встановлювали його обов`язок слідкувати за зеленими насадженнями, внаслідок чого позивачу було завдано збитків у розмірі 209 436, 97 грн. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 19.08.2022 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 20.10.2022 року у справі здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. В судовому засіданні представник позивача Мазур І.О. позовні вимоги підтримала в повонму обсязі з підстав зазначених у позовній заяві. Представник відповідача Мотіна Г.В. в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі посилаючись на доводи вказаних у відзиві на позовну заяву. Дослідивши матеріали справи, вислухавши учасників процесу, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що 29.06.2022 року за адресою м. Київ, вул. Якуба Коласа, 1в на авто позивача впало дерево. Позивач звернувся до поліції, що підтверджується копією Протоколу від 29.06.2022 року за зверненням Позивача з приводу пошкодження автомобіля, що зареєстровано в Святошинському УП ГУНП в місті Києві в системі «Єдиний облік» за №41082, 41097 від 29.06.2022 року (а.с. 10). Також, представник позивача [PERSON] звернувся з адвокатським запитом №8/2022 від 05 липня 2022 року до КО «Київзеленбуд» (а.с. 13-14). 12.07.2022 року КО «Київзеленбуд», на вказаний адвокатський запит, було повідомлено, що згідно даних інформаційно-аналітичної системи управління житловим фондом міста Києва балансоутримувачем прибудинкової території, а отже і зелених насаджень, які пошкодили авто позивача 29.06.2022 року за адресою м. Київ, вул. Якуба Коласа, 1в, є КП "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району" (Відповідач). Обстеження зелених насаджень по вул. Якуба Коласа, 1а, 1б, 1в в період з 01.01.2020 по 07.07.2022 КО «Київзеленбуд» не проводилися, акти обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню не видавалися, роботи по видаленню зелених насаджень не проводилися (а.с. 16). Згідно висновку експерта №051-22 від 25.07.2022 року про розмір вартості матеріального збитку, завданого власнику транспортного засобу «Renault Sceniс» державний номер [NUMBER] №051-22 від 25.07.2022, вартість матеріального збитку, завданого з технічної точки зору власнику пошкодженого автомобіля «Renault Sceniс» державний номер [NUMBER] , ідентифікаційний номер (VIN) [NUMBER] , в цінах на дату 29.06.2022 р., складає 209 436, 97 грн. (а.с. 27-60). Відповідач заперечував проти позову посилаючись на те, що він не є балансоутримувачем будинку за адресою [ADDRESS] в та прибудинкової території, а лише здійснює надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території розташованого на [ADDRESS] . Крім того, підприємство не визначалося балансоутримувачем об`єктів благоустрою зеленого господарства у будинку [ADDRESS] . У відзиві на позовну заяву, відповідачем, була надана довідка українського гідрометеорологічного центру про те, що 29 червня 2022 року через територію Києва та Київської області проходив активний атмосферний фронт, який зумовив грози, дощі, місяцями значні дощі, град та штормовий вітер. За оперативними даними метеорологічної станції Київ, пр-т Науки, 37, 29 червня 2022 року з 14 год 32 хв до 15 год 10 хв та з 15 год 40 хв до 20 год 20 хв відмічалася гроза, значний дощ, кількість опадів 19 мм; вітер південно-східний (а.с. 92). Згідно з розпорядженням Святошинської в місті Києві державної адміністрації №58 від 06.02.2015, про передачу та закріплення житлового і нежитлового фонду за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району» (далі - «Розпорядження»), вбачається, що відповідно до Закону України «Про місцеві державні адміністрації», рішення Київської міської ради від 09.10.2014 року №270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03 січня 2011 року №121 «Про реалізацію районними в місті Києві державними адміністрацію окремих повноважень (зі змінами): 1. Комунальним підприємствам «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду в Святошинському районі м. Києва», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 10», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 9», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 7», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 6», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 5», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 4», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 3», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 2», «Ремонтно-експлуатаційна організація - 1», передати з балансу, а Комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду святошинського району м. Києва» прийняти на баланс в установленому порядку житловий та нежитловий фонд. » Згідно з додатком 1 до вказаного Розпорядження «Перелік житлового та нежитлового фонду, який передається з балансу «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду в Святошинському районі м. Києва» та закріплюється на праві господарського відання за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва»» будинок та прибудинкову територія за адресою: вулиця Якуба Коласа, 1В, було передано на баланс відповідачу (сторінка 4 «Перелік житлового та нежитлового фонду, який передається з балансу «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду в Святошинському районі м. Києва», порядковий номер 257), що спростовує твердження відповідача, стосовно того, що він не є балансоутримувачем будинку та прибудинкової території за адресою [ADDRESS] , та не повинен відповідати за утримання зелених насаджень, які знаходяться на вказаній прибудинковій території. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з вимогами ст. ст.15,16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч. 1ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Приписами ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Вимогами ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Нормою ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до статей 1,13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» (далі-Закон) до об`єктів благоустрою відносяться парки, сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, шляхи, площі, майдани, набережні, прибудинкові території, пляжі, кладовища, рекреаційні, оздоровчі, навчальні, спортивні, історико-культурні об`єкти, об`єкти промисловості, комунально-складські та інші об`єкти у межах населеного пункту. Пунктом 9 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення контролю за станом благоустрою та утриманням територій, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, їх озелененням, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо. Частиною третьою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Згідно з п.п. 2.1, 5.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово- комунального господарства України від 10.04.2006 року №105(далі - Правила), на конкурсних засадах державними або місцевими органами влади призначаються підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства та є їх балансоутримувачами. Відповідно до пункту 3.2 Правил, п.2 ч.1 ст.21 Закону, якими врегульовано питання утримання зелених насаджень, до елементів благоустрою віднесено, зокрема, зелені насадження (у тому числі, снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно- захисних зонах, на прибудинкових територіях. Пунктом 5.5 вказаних Правил передбачено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Відповідно до п.5.8 Правил, догляд за зеленими насадженнями на вулицях, площах, бульварах, майданах повинен проводитися спеціалізованими підприємствами, організаціями зеленого господарства, які укомплектовані спеціальною технікою та механізмами, кваліфікованими спеціалістами, на умовах договору з балансоутримувачем. Відповідно до розділу 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюються їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік - навесні та восени. При загальному огляді обстежуються усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому - лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Під час проведення огляду за даними обстежень складають акт та перелік заходів, необхідних для підготовки об`єктів до експлуатації, згідно Додатку 4 до Правил. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, прибудинкова територія - територія навколо багатоквартирного будинку, визначена актом на право власності чи користування земельною ділянкою і призначена для обслуговування багатоквартирного будинку. З огляду на вищенаведене, встановлено, що балансоутримувачем будинку та прибудинкової території за адресою [ADDRESS] в є Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва», відтак саме на це підприємство покладається обов`язок щодо утримання в належному стані на його території зелених насаджень. Суд не приймає доводи відповідача, що він не є балансоутримувачем прибудинкової території будинку за адресою [ADDRESS] , оскільки в матеріалах справи містяться достатні та допустимі докази на підтвердження цього факту, а саме розпорядження Святошинської в місті Києві державної адміністрації №58 від 06.02.2015, про передачу та закріплення житлового і нежитлового фонду за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району», яким підтверджується факт передачі на баланс відповідача вказаного будинку та прибудинкової території. Інших доказів, які б стверджували, що відповідачем було передано на баланс вищевказаний будинок іншій організації чи ОСББ матеріали справи не містять. Також, твердження відповідача про те, що у зв`язку зі змінами у бухгалтерському обліку відповідача призвели до списання будинку на "позабалансовий рахунок" не спростовують того, що будинок перебуває на його балансі, а отже саме відповідач є відповідальним за утримання прибудинкової терторії з зеленими насадженням, одне з яких (дерево) падаючи пошкодило автомобіль позивача. Щодо тверджень відповідача про те, що за оперативними даними метереологічної станції Київ 29.06.2022 відповідно до довідки наданої Українським гідрометереологічним центром від 01.07.2022 №08-18/541 в місті Києві відмічалася гроза, значний дощ, кількість опадів 19 мм, вітер південно-східний 2-4 м/с, що не є небезпечним метеорологічним явищем. У цьому випадку, достатнім доказом спростування бездіяльності відповідача, що призвела до заподіяння шкоди позивачу був би доказ, який дає змогу дійти висновку про вчинення або невчинення дій, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. 2 статті 77 ЦПК, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вказаний доказ є підставою для звільнення від відповідальності за завдання шкоди Позивачу, тільки за умови, що Відповідач доведе, що дерево, яке впало на автомобіль позивача було здоровим та не потребувало ніяких процедур обстежень, обрізань, оглядів, які повинен би був робити Відповідач відповідно до Правил. Однак Відповідач не надав суду жодних підстав, для того, щоб вважати, що це дерево впало саме через погані погодні умови, а не недогляд відповідача. Такі висновки містяться у Постанові Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі № 761/15111/18. До того ж, відповідно до положень ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, зокрема, викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. Засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) відноситься до повноважень Торгово-промислової палати України та уповноважених нею регіональних торгово-промислових палат, які видають сертифікат про такі обставини. Згідно з п. 3.1.1. Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин, затвердженого рішенням президії ТПП України від 15.07.2014 № 40 (3) форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (Force Majeure) - це надзвичайні та невідворотні обставини, які об`єктивно впливають на виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків за законодавчими і іншими нормативними актами, дію яких неможливо було передбачити та дія яких унеможливлює їх виконання протягом певного періоду часу. Дія таких обставин може бути викликана: винятковими погодними умовами і стихійним лихом (Acts of God) (епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо). Таким чином, єдиним належним та допустимим доказом настання обставин непереборної сили є відповідний сертифікат, виданий Торгово-промисловою палатою України, або уповноваженою нею регіональною торгово-промисловою палатою. Таким чином, для відповідача настає деліктна відповідальність, адже наявний склад правопорушення, а саме: наявність шкоди: в результаті падіння дерева завдано шкоди, відповідно наявний матеріальний збиток, протиправна поведінка. Отже, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем правомірно пред`явлено вимоги до відповідача, оскільки в межах даного спору бездіяльність балансоутримувача, яким є відповідач, тобто, невиконання обов`язку щодо належного утримання дерева, наявність причинного зв`язку: в результаті бездіяльності відповідача було завдано матеріальну шкоду позивачу, вина відповідача є доведеною, так як саме відповідач повинен був обстежувати територію, виявляти дерева, які підлягають видаленню та видаляти. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір, сплачений за подачу позовної заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved