Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , [INFO] , який проживав за адресою: [ADDRESS] якої належала йому на праві власності. Після смерті чоловіка позивача [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить частка у праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] . У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України на всій території України було запроваджено воєнний стан. Оскільки від самого початку військової агресії і станом на сьогоднішній день Харківська міська територіальна громада (м. Харків) знаходиться в зоні бойових дій, позивач була вимушена здійснити переміщення до західної України, де постійно знаходилась до травня 2023 року. Позивач зазначила, що в місці її тимчасового перебування були відсутні нотаріуси, які могли б прийняти від неї відповідну заяву, тому в червні 2022 року позивач звернулася до органу місцевого самоврядування за місцем її перебування з проханням прийняти відповідну заяву, однак позивачу було роз`яснено, що орган місцевого самоврядування не уповноважений приймати такі заяви, оскільки померлий не проживав на території відповідної громади, після чого змінивши своє місце тимчасового перебування в червні 2022 року звернулась до нотаріуса щодо відкриття спадщини, але позивачу повідомлено, що пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 року «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції станом на 18.03.2022 року - день спливу шестимісячного строку на прийняття спадщини) визначалося, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Також позивач зазначила, що жодної пасивної поведінки чи відсутності інтересу з її боку, в частині виконання обов`язку щодо прийняття спадщини, не було, від прийняття спадщини не відмовлялася. Об`єктивну можливість повернутися до м. Харків та подати заяву за місцем відкриття спадщини вона не мала через бойові дії і лише в травні 2023 року приїхавши в м. Харків вперше з моменту переміщення, вона, зібравши документи, відразу ж звернулася до нотаріуса з відповідною заявою про видачу на її ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після померлого чоловіка. Проте, 11 травня 2023 року постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Т.П. Мірошниченко їй відмолено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 02 червня 2023 року, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначене підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 22 червня 2023 року витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Мірошниченко Тетяни Петрівни завірені копії матеріалів спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] (спадкова справа № 16/2023). Витребувані докази надійшли до суду 10 липня 2023 року. Ухвалою від 13 липня 2023 року закрито підготовче провадження та призначене судове засідання для розгляду справи по суті. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися. Представник позивача надав суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив розглядати справу за його відсутності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача Харківської міської ради, будучи повідомлений про відкриття провадження у справі, не скористався правом на подання відзиву у справі у встановлений судом строк. В судове засідання також не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений. Відповідно до частини першої\~статті 280 ЦПК України\~суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, суд ухвалив розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди позивача, відповідно до ухвали суду від 13 вересня 2023 року провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~статті 280 ЦПК України. Зважаючи на неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч.2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд встановив наступні фактичні обставини. Так, за приписами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Судом встановлено,\~що між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , укладено шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 828 від 04 липня 1986 року, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданим Дзержинським відділом запису актів громадянського стану м. Харкова 04 липня 1986 року. [PERSON] , [INFO] , після укладення шлюбу було присвоєне прізвище чоловіка [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 30 червня 2022 року, актовий запис №5418. Відповідно до листа приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Т.П. Мірошниченко №143/02-14 від 24.05.2023 року 11 травня 2023 року було відкрито спадкову справу №16/2023, щодо [PERSON] , який помер [INFO] , до кола спадкоємців входить [PERSON] , [INFO] дружина померлого, таким чином інші спадкоємці у померлого [PERSON] відсутні, за життя чоловік позивача заповіту не складав. Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). Враховуючи положення ст. 46 та ст.1220 ЦК України, суд дійшов висновку, що часом відкриття спадщини у вказаній справі вважається день смерті [PERSON] , [INFO] , року народження, а саме [INFO] . Після смерті чоловіка позивача [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить частка у праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] . [PERSON] , [INFO] , належала на праві спільної сумісної власності 1/2 вказаної квартири, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло реєстраційний № [NUMBER] від 16.03.1998 року, Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 28.02.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022), перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, після смерті [PERSON] , з урахуванням його зупинення на чотири місяці у зв`язку з воєнним станом в Україні з 24.02.2022, закінчився 18 березня 2023 року. 11 травня 2023 позивач звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Т.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Т.П. № 137/02.31 від 11 травня 2023 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з пропуском для подання за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття. Також, в матеріалах справи міститься лист Приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Мірошниченко Т.П.. Вих.№143/02-14 від 24.05.2023 на ім`я [PERSON] , яким повідомляється, що до кола спадкоємців входить [PERSON] , [INFO] дружина померлого. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16 викладено правову позицію, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосован і, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Загальновідомим є факт, що Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який тривав на час розгляду заяви та неодноразово продовжувався. З урахуванням веденого в Україні воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. При цьому пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 28.02.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Відповідно до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 29.06.2022), перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Наведене узгоджується з позицією позивача про те, що вона, в установлений законом строк, не подала заяву до державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки вважала, що діють норми Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в частині зупинення перебігу строку на прийняття спадщини на час воєнного стану. Крім того суд враховує, що часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про прийняття спадщини є незначним, що відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17ц. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Враховуючи те, що з незалежних від позивача причин, остання була позбавлена можливості скористатись своїм правом на подання заяви про прийняття спадщини в шестимісячний строк, визначений ст.1270 ЦК України, та враховуючи незначний проміжок часу між закінченням строку прийняття спадщини (з урахуванням Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022) та зверненням\~до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, суд вважає що позовна заява обґрунтована та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved