Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-17 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агенства рибного господарства у м. Києві та Київської області, Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області до [PERSON] про відшкодування шкоди, в розмірі 66 215 грн.. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що вироком Вишгородського районного суду Київської області від 07.04.2023 у справі № 363/1897/23, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України. Вирок Вишгородського районного суду Київської області від 07.04.2023 у справі № 363/1897/23 набрав законної сили 09.05.2023. Своїми умисними діями, які виразились в незаконному зайнятті рибним добувним промислом, [PERSON] , заподіяв істотної шкоди рибному господарству, на загальну суму 66 215,00 грн. Разом з тим, під час судового розгляду кримінального провадження за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, у справі № 363/1897/23, цивільний позов до відповідача про відшкодування шкоди, заподіяної рибним запасам, не пред`являвся, питання про стягнення з останнього спричиненої шкоди не вирішувалось. Ухвалою судді від 27 липня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання. В судове засідання прокурор не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив задовольнити. Представник Управління Державного агенства рибного господарства у м. Києві в судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник Пірнівської сільської ради Вишгородського району Київської області в судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, від сільського голови до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності їхнього представника. Відповідач у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи був повідомлений належним чином, від [PERSON] до суду надійшла заява, в якій останній просить розглядати справу без його участі, вину у вчинені кримінального правопорушення визнав в повному обсязі, однак просить врахувати на його утриманні знаходиться неповнолітня дитина та дружина та наразі він не може компенсувати завдані ним збитки. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Судом встановлено, що вироком Вишгородського районного суду Київської області від 07.04.2023 року, який набрав законної сили 09.05.2023 року, [PERSON] , [INFO] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень 00 копійок. Як встановлено, вироком Вишгородського районного суду Київської області від 07.04.2023 року, 14.03.2023 (точного часу не встановлено) [PERSON] перебував за місцем свого проживання за адресою: [ADDRESS] . В цей час у нього виник умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме гумового човна зеленого кольору з двома дерев`яними веслами та однієї сітки з жилки. Цього ж дня, 14.03.2023 близько 18 годин 00 хвилин, [PERSON] , реалізовуючи свій протиправний умисел, діючи умисно, з метою зайняття незаконним рибним добувним промислом, із заздалегідь заготовленим знаряддям лову, а саме: однієї сітки з жилки крок вічко 40 мм, довжиною 90 м, висотою 2,5 м; гумового човна зеленого кольору з маркуванням «Нирок-2» з двома дерев`яними веслами, прибув до затоки р. Десна на відстані 1 км від с. Вища Дубечня Вишгородського району Київської області, не маючи законного дозволу на зайняття рибним і добувним промислом, порушуючи п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 99, п. 14 ст. 11 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського та спортивного рибальства», ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» на гумовому човні зеленого кольору з маркуванням «Нирок-2» з двома дерев`яними веслами вийшов на водойму затоки р. Десна, тримаючи в руках вищевказану підготовлену сітку з жилки, на відстані близько 30 метрів від берегу затоки р. Десна, на відстані 1 км від с. Вища Дубечня Вишгородського району Київської області, встановив заборонені знаряддя лову у водне плесо затоки р. Десна. Після вчинення дій, які вважав за необхідне, спрямованих на незаконний вилов риби, [PERSON] , повернувся до місця свого проживання, за адресою: [ADDRESS] . Наступного дня, 15.03.2023 близько 18 години 00 хвилин [PERSON] прибув до затоки р. Десна, вийшов на воду, де зняв раніше встановлене ним заборонене знаряддя лову - одну сітку з жилки. Вказану сітку, в якій містилася виловлена риба в кількості 41 екземпляр, [PERSON] помістив до пластикового контейнеру чорного кольору, який знаходився у гумовому човні та перемістив на берег затоки р. Десна, на відстані 1 км від с. Вища Дубечня Вишгородського району Київської області, де був виявлений інспектором сектору водної поліції ВРПП Вишгородського РУП ГУНП в Київській області. Таким чином, [PERSON] , за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме: однієї сітки з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів: риби в кількості: щука - 1 езк. (3468 гривень за екземпляр), плоскирка - 3 екз. (1564 гривень за екземпляр на загальну суму 4692 гривні), білизна - 2 екз. (1649 гривень за екземпляр, на загальну суму 3298 гривні), рибець - 1 екз. (1581 гривня за екземпляр), плитка - 34 екз. (1564 гривні за екземпляр на загальну суму 53176 гривень), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 66 215,00 гривень (шістдесят шість тисяч двісті п`ятнадцять гривень). Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно висновку експерта від 29.03.2023 року № СЕ-19/111-23/15595-ЕЛ Київського наукового-дослідницького експертно-криміналістичного центру, загальний розмір відшкодування шкоди, заподіяного внаслідок незаконного вилову 15.03.2023 року [PERSON] риби видів: щука - 1 езк., плоскирка - 3 екз., білизна - 2 екз., рибець - 1 екз., плитка - 34 екз. становить 66\~215,00 грн. Згідно з ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів. Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна. Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК. Оскільки вироком Вишгородського районного суду Київської області від 07.04.2023 року відповідача визнано винним у вчинення кримінального правопорушення, та призначено йому покарання у виді штрафу у розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 гривень 00 копійок за незаконний вилов риби, суд приходить до висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями. За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню. Відповідно ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. Оскільки, позивач, на підставі ст.5 Закону України «Про судовий збір» при зверненні до суду з вказаним позовом звільнений від сплати судового збору, тому згідно ст.141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави у розмірі 2 684 грн. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved