Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-12 00:00:00

У грудні 2020 року до суду звернулася [PERSON] із позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову вказувала, що [INFO] помер її дід [PERSON] . За життя він заповіту не залишив. Спадкоємцями першої черги після смерті діда є його дружина [PERSON] та його дочка [PERSON] . Крім того її мати [PERSON] дочка діда [PERSON] померла [INFO] . Після послаблення карантину та скасування ряду обмежень, вона звернулася до Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого діда, однак їй було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважала, що пропустила строк з поважних причин через введення карантинних заходів по всій території України. Просила визначити їй додатковий строк у 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] . Ухвалою судді від 14 січня 2021 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху (т. 1 а.с. 25-26). 18 січня 2021 року до суду від позивача [PERSON] подано позовну заяву у новій редакції (т. 1 а.с. 30). Ухвалою судді від 20 січня 2021 року було відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження, залучено учасників справи, третю особу, призначено розгляд справи (т. 1 а.с. 31). 15 лютого 2021 року до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] на позовну заяву, в якому вказувала, що у позивача було достатньо часу для подачі заяви у 6-місячний термін після померлого [INFO] [PERSON] . Такі дії були здійснені і відповідачем [PERSON] та відповідачем [PERSON] не дивлячись на карантинні обмеження. Просила відмовити у задоволенні позову. (т. 1 а.с. 41-43). Ухвалю суду від 16 лютого 2021 року закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду (т. 1 а.с. 57). Ухвалою суду від 12 квітня 2021 року витребувано від Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори копію спадкової справи стосовно [PERSON] , померлого [INFO] (т. 1 а.с. 80). Ухвалою суду від 30 серпня 2021 року зупинено провадження у справі у зв`язку із смертю відповідача [PERSON] (т. 1 а.с. 159). Ухвалою суду від 21 січня 2022 року поновлено провадження у справі, визнано по справі позивачем [PERSON] , відповідачем [PERSON] , третьою особою Четверту Кременчуцьку державну нотаріальну контору, витребувано у останньої копію спадкової справи стосовно [PERSON] , яка померла [INFO] (т. 1 а.с. 172). Ухвалою суду від 11 квітня 2022 року зупинено провадження у справі у зв`язку із смертю відповідача [PERSON] (т. 1 а.с. 199). Ухвалою суду від 17 серпня 2022 року поновлено провадження у справі, залучено до участі у справі відповідачем [PERSON] , третьою особою приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Васильченко О.Б., витребувано у останньої копію спадкової справи стосовно [PERSON] , яка померла [INFO] (т. 1 а.с. 211). Ухвалою суду від 31 січня 2023 року залучено до участі у справі співвідповідачем [PERSON] (т. 2 а.с. 3). Ухвалою суду від 21 лютого 2023 року залучено до участі у справі третьою особою без самостійних вимог приватного нотаріуса Кременчуцької районного нотаріального округу Піцул В.Ю., витребувано копії спадкових справ після померлих [PERSON] , [PERSON] та докази звернення [PERSON] із заявою про прийняття спадщини (т. 2 а.с. 21-22). 16 березня 2023 року до суду відповідачем [PERSON] подано заяву про долучення до матеріалів справи письмових доказів (т. 2 а.с. 46-55). У квітні 2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову вказувала, що [INFO] померла її баба [PERSON] , котра за свого життя заповіт не складала. Право на спадкування після померлої має вона [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) та її сестра [PERSON] . [INFO] померла її тітка [PERSON] , спадкоємцем після померлої є її чоловік [PERSON] 10 лютого 2022 року вона звернулася до Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Вважала, що пропустила строк з поважних причин у зв`язку із запровадженим карантином на всій території України. Просила визначити їй, [PERSON] додатковий строк у 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді від 10 квітня 2023 року відкрито провадження у справі, залучено учасників справи та третіх осіб, призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження (т. 2 а.с. 176). Ухвалою суду від 02 травня 2023 року закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду (т. 2 а.с. 186). 04 травня 2023 року до суду від представника третьої особи [PERSON] [PERSON] було подано клопотання про об`єднання цивільних справ (т. 2 а.с. 143). Ухвалю суду від 04 травня 2023 року об`єднано в одне провадження цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (т. 2 а.с. 149). 16 червня 2023 року до суду надійшов відзив позивача-відповідача [PERSON] на позовну заяву [PERSON] (т. 2 а.с. 219), в якому вона не заперечувала щодо її позову. Також її представником [PERSON] цього ж дня було подано відповідь на відзив представника [PERSON] (т. 2 а.с. 223), в якому він вказав, що [PERSON] не могла передбачити такі катастрофічні обставини як короновірусна хвороба, тому причини пропуску строку є поважними, а її позовні вимоги підлягають задоволенню. У судовому засіданні позивач за первісним позовом-відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] заявлений позов підтримали, просили задовольнити, посилаючись на обставини та підстави, викладені в ньому. Не заперечували щодо задоволення позову відповідача за первісним позовом-позивача [PERSON] . Відповідач за первісним позовом-позивач [PERSON] та її представник [PERSON] заявлений позов підтримали, просили задовольнити, посилаючись на обставини та підстави, викладені в ньому. Не заперечували щодо позову позивача за первісним позовом-відповідача [PERSON] . Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] проти позовів [PERSON] та [PERSON] заперечували. Вважали, що останнім було достатньо 6-тимісячного строку для подачі заяв на прийняття спадщини. При цьому відповідач [PERSON] підтвердив факт наявності неприязних стосунків між ним та його померлою дружиною з однієї сторони та племінницями дружини. Представник Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори у судове засідання не прибув. Надали суду клопотання про розгляд справи у відсутності їх представника, свого відношення до позовів не висловили. Приватні нотаріуси Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Васильченко О.Б. та [PERSON] у судове засідання не прибули. Кожний окремо, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі. Свого відношення до позовів не висловили. Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представників, вивчивши матеріали справи, всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні докази, з`ясувавши обставини справи, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, встановив наступне. Позивач за первісним позовом [PERSON] та відповідач за первісним позовом позивач за власним позовом [PERSON] є рідними сестрами, матір`ю яких була [PERSON] , яка померла [INFO] , та онуками [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , яка померла [INFO] . За життя їх мати, дід та баба заповітів не складали. Спадкоємцями першої черги після померлого [PERSON] були дружина [PERSON] та дочка померлого [PERSON] , а також [PERSON] та [PERSON] як дочки померлої [PERSON] . 08 грудня 2020 року [PERSON] звернулася до Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого [INFO] діда [PERSON] , що складається із 1/9 частки квартири [ADDRESS] , 1/3 частку садового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] частку земельної ділянки площею 0,0712 га, що розташована на території СТ «Озон-2» Рокітненської сільської ради, Кременчуцького району, Полтавської області, переданої для ведення садівництва, кадастровий номер 5322485100:08:000:0395. Постановою державного нотаріуса Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори Піцула В.Ю, від 08.12.2020 року було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (т. 1 а.с. 9-10). Відповідно до статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. За загальними положеннями про спадкування, встановленими ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців); до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; право на спадкування виникає у день відкриття спадщини; право на спадкування мають особи, визначені в заповіті; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (статті 1216, 1218, 1220, 1222, 1223, 1270 ЦК України). Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Звертаючись до суду із первісним позовом, [PERSON] посилалася як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини, зокрема, на введення на території України карантинних обмежень, що об`єктивно перешкоджали їй реалізувати свої спадкові права протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Під час розгляду справи судом, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (т. 2 а.с. 157), яка доводилася позивачам у справі, тобто [PERSON] та [PERSON] , бабою. 21 липня 2021 року [PERSON] звернулася до Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] , баби [PERSON] , вказавши при цьому, що спадкоємцями за законом після померлої є вона, онука померлої, [PERSON] та дочка померлої [PERSON] (т. 2 а.с. 76). Як було встановлено судом, 10 лютого 2022 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області Стеблини Є.В. із заявою про прийняття спадщини після померлої [INFO] баби [PERSON] (. 2 а.с. 87). Листом Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори від 14.02.2021 року за № 101/02-14, [PERSON] було повідомлено про те, що вона є такою, що не прийняла спадщину внаслідок пропуску шестимісячного строку для її прийняття. Додатково повідомлено, що у зв`язку із епідеміологічною ситуацією в країні, пов`язаної з поширенням хвороби COVID-19, прийом громадян обмежений та здійснюється за попереднім записом за телефоном (т. 2 а.с. 89). Під час розгляду справи судом, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кременчуці Кременчуцького району Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (т. 2 а.с. 197). За життя, [PERSON] склала заповіт, за яким частку квартири [ADDRESS] , а також усе інше належне їй майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося, вона заповіла [PERSON] (т. 2 ас. 37). 19 лютого 2022 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Васильченко О.Б. із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] (т. 2 а.с. 34). 06 квітня 2023 року до суду звернулася [PERSON] із позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Звертаючись до суду із даним позовом, [PERSON] також посилалася як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини після померлої баби [PERSON] , зокрема, на введення на території України карантинних обмежень, що об`єктивно перешкоджали їй реалізувати свої спадкові права протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Пізніше, позов [PERSON] та [PERSON] були об`єднані судом в одне провадження. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. У постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Згідно Довідки МСЕК серії 12 ААА № 542578 від 14.06.2017 року, [PERSON] встановлена з 01.06.2017 року 3 група інвалідності з дитинства по слуху (т. 2 а.с. 165). Як було встановлено судом, 6-місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] спливав 25 квітня 2020 року. До Четвертої Кременчуцької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернулася 08 грудня 2020 року. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] спливав 24 грудня 2021 року. До приватного нотаріуса Черкаського районного нотаріального округу Черкаської області із заявою про прийняття спадщини [PERSON] звернулася 10 лютого 2022 року. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року за № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (з подальшими змінами) з 12 березня 2020 року в Україні запроваджено карантин, який неодноразово продовжувався. Внаслідок карантинних обмежень обмежувалося пересування громадян та вводилися певні обмеження для осіб. Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року за № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Так, у зв`язку із запровадженням карантину, внаслідок чого було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами та приватними нотаріусами, що також вплинуло на пропуск позивачем за первісним позовом [PERSON] та відповідачем за первісним позовом [PERSON] шестимісячного строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті діда та баби відповідно. Необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), у тому числі створили [PERSON] та [PERSON] реальні перешкоди для своєчасного подання нотаріусам заяв про прийняття спадщини після смерті діда та баби. Подібних висновків щодо впливу карантинних обмежень на своєчасне прийняття спадкоємцем спадщини дійшов Верховний Суд у постанові від 20 вересня 2021 року у справі № 206/3473/20 (провадження № 61-10735св21). Суд погоджується з посиланням сторони відповідача-позивача [PERSON] про те, що сама по собі необізнаність про смерть спадкодавця, у випадку з [PERSON] , не може бути визнана поважною причиною для визначення додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини. Верховний Суд в постанові від 16.04.2021 р. у справі № 480/1544/18 зазначив, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то підстави для визнання додаткового строку відсутні. Між тим, досліджуючи наявність/відсутність перешкод у відповідача-позивача [PERSON] на подання заяви про прийняття спадщини після померлої баби [PERSON] , потрібно врахувати крім карантинних обмежень і наявність у неї 3 групи інвалідності з дитинства по слуху. Судом також враховано, що позивач-відповідач [PERSON] в заяві про прийняття спадщини від 21.07.2021 р., не вказала про наявність іншого спадкоємця рідної сестри, відповідача-позивача [PERSON] , в зв`язку з чим останню не було повідомлено про відкриття спадщини після померлої баби [PERSON] . Крім того тітка позивачів у справі, а саме [PERSON] при поданні заяв про прийняття спадщини, відкритих після смерті своїх батьків, діда та баби позивачів, у заявах не вказувала взагалі про існування племінниць, матір`ю яких була її рідна сестра, котра померла задовго до смерті своїх батьків. Враховуючи наведені обставини, наявність складних неприязних сімейних стосунків між позивачами у справі та відповідачем і його померлою дружиною, поважність причин пропуску строку для подачі заяв про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про необхідність та можливість поновлення позивачу-відповідачу [PERSON] та відповідачу-позивачу [PERSON] строку на подання заяв про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлих їх діда та баби. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає за можливе та достатнє щодо визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [INFO] її діда [PERSON] протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили, а також про визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [INFO] її баби [PERSON] протягом двох місяців з дня набрання рішенням законної сили. Таким чином позов [PERSON] підлягає частковому задоволенню, а позов [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі. Справа розглянута в межах заявлених позовних вимог та наданих сторонами у справі доказів. Вирішуючи питання щодо судових витрат, суд враховує заяви представників позивача [PERSON] [PERSON] та відповідача позивача [PERSON] [PERSON] щодо того, що заяви про стягнення остаточно визначених видів та розмірів всіх судових витрат будуть подані протягом 5-ти днів з дня ухвалення рішення суду.

Outcome: partial