Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-07 00:00:00

Позивач звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] в м. Сміла Черкаського району Черкаської області померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої серед іншого входить земельна ділянка площею 5,2828 га, кадастровий номер 3520580500:02:000:0404, що розташована за адресою: Кіровоградська область, Олександрівський район, селищна рада Бовтиська, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Він є спадкоємцем померлої за заповітом від 04.06.2020, який посвідчено приватним нотаріусом Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Котляренком Ю.І. Іншим спадкоємцем на інше майно є відповідач по справі - [PERSON] . Спору стосовно будь-якого майна, в тому числі вищевказаної земельної ділянки, між ними немає. Вказує, що після його звернення до нотаріуса, йому було повідомлено, що він пропустив термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що наказом № 17-к від 11.01.2022 підприємства ТОВ «УЖГОРОДСЬКИЙ РАЙАГРОТЕХСЕРВІС», де він працював на посаді заступника директора з комерційних питань, був переведений на роботу в іншу місцевість, а саме: Закарпатська область, м. Чоп, вул. Московська, 21. Переїзд на роботу в іншу місцевість потребував значного витрачання часу та зусиль для організації праці на новому місці. Крім того, вказує, що причинами пропуску строку подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини також стала дія воєнного стану в Україні та карантинні обмеження з метою запобігання поширенню на території України COVID-19. Ухвалою судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Кривої Ю.В. від 12.01.2023 вказану справу передано на розгляд до Олександрівського районного суду Кіровоградської області, за підсудністю (а.с.12-13). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.03.2023 визначено головуючого суддю Соловйова О.В. та передано матеріали справи на розгляд. В порядку ст.187 ЦПК України суддею 08.03.2023 направлено запит до Смілянської міської територіальної громади про надання відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача [PERSON] (а.с.20). 14.03.2023 від виконавчого комітету Смілянської міської ради надійшла відповідь на запит про реєстрацію місця проживання відповідача [PERSON] (а.с.22). Ухвалою судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Соловйова О.В. від 14.03.2023 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове хасідання та витребувано зі Смілянської державної нотаріальної контори інформацію, чи заводилася спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , якщо так, то надати суду належним чином завірену її копію (а.с.23-24). Розпорядженням керівника апарату Олександрівського районного суду Кіровоградської області №148 від 01.05.2023 у зв`язку із достроковим закінченням відрядження судді Снігурівського районного суду Миколаївської області Соловйова О.В. до Олександрівського районного суду Кіровоградської області з 01.05.2023, проведено повторний автоматичний розподіл даної справи (а.с. 80). 25.05.2023 протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю Максимовича І.В. та передано матеріали справи на розгляд (а.с. 83). Ухвалою судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В. від 05.06.2023 справу прийнято до свого провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.86). Ухвалою суду від 01.09.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.97). Представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі (а.с.94). Відповідач подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав, не заперечує проти їх задоволення (а.с.93). Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання,\~\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, виходячи з принципу розумності та справедливості, оцінивши докази у справі в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с.6). 04.06.2020 приватним нотаріусом Олександрівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Котляренко Ю.І. було посвідчено заповіт зареєстрований в реєстрі за №403 від імені [PERSON] , відповідно до якого остання належну їй на праві особистої приватної власності земельну ділянку кадастровий номер 3520580500:02:000:0404, площею 5,2828 га, розташовану на території Бовтиської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва заповіла [PERSON] , [INFO] (а.с. 7). Згідно з відповіддю Смілянської державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) №617/01-16 від 13.09.2022, позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.8). Відповідно до наказу № 17-к від 11.01.2022 директора ТОВ «УЖГОРОДСЬКИЙ РАЙАГРОТЕХСЕРВІС» [PERSON] був переведений на роботу в іншу місцевість, а саме: [ADDRESS] (а.с.9). З отриманої копії спадкової справи №185/2022, заведеної Смілянською державною нотаріальною конторою від 07.04.2022 року встановлено, що 07.04.2022 року з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] звернувся її син [PERSON] (а.с.40-77). На підставі поданої [PERSON] заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину від 30.09.2022 року державним нотаріусом Смілянської державної нотаріальної контори Черкаської області видано [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом від 30.09.2022 року №708 на спадкове майно [PERSON] , а саме 1/2 частки праві власності на житловий будинок з господарськими та побутовими будівлями і спорудами [ADDRESS] , що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №70190286 від 30.09.2022 року та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №311255192 від 30.09.2022 (а.с.63, 74 на звороті, 75, 76). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) наявна інформація про посвідчення приватним нотаріусом Котляренко Ю.І. заповіту від імені [PERSON] за №403 від 04.06.2020 року (а.с. 49-50). Відповідно до\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу і способом цього права може бути визнання права. Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до ч.1\~ст.1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Частинами 1 та 2\~ст. 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені\~ст. 1272 ЦК України. Так, відповідно до ч.1\~ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку з тим, що проживав з спадкодавцем в різних населених пунктах та в подальшому був переведений на роботу в іншу місцевість на значній відстані, а також через карантинні обмеження та введення воєнного стану в Україні. Відповідно до ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Відповідно до ч.1\~ст.89 ЦПК України,\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 22\~липня 2020\~року №\~641\~«Про встановлення\~карантину та\~запровадження посилених\~протиепідемічних заходів\~на території\~із значним\~поширенням гострої\~респіраторної хвороби\~COVID-19,\~спричиненої коронавірусом\~SARS-CoV-2» на всій території України установлено карантин з 1 серпня до 31 серпня 2020 року. В подальшому Постановами Кабінету Міністрів України карантин та запровадженні обмежувальні протиепідемічні заходи неодноразово продовжувались, востаннє постановою від 19 серпня 2022 року № 928 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», зокрема установлено до 31 грудня 2022 року на території України карантин. Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» з дня оголошення карантину було зупинено перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг. Положень щодо поширення дій цього закону на вчинення нотаріальних дій, зокрема йтих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків, немає. Однак, при розгляді цієї справи судом враховується правовий висновок Верховного Суду у справі № 206/3473/20 від 20.09.2021, відповідно до якого необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) є об`єктивними та непереборними обставинами, що створили позивачу перешкоди для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини. Окрім того Указом Президента\~України №\~64/20211\~від 24\~лютого 2022\~року «Про\~введення воєнного\~стану в\~Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України\~«Про правовий\~режим воєнного\~стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховна Рада України вказаний вище указ було затверджено. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України та діє і на даний час. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Відповідно до ч.5 ст.\~1268\~та ч.3 ст.1296 ЦК України\~незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до свого внутрішнього переконання суд оцінює всі наведені спадкоємцем фактичні обставини справи в сукупності та визначає, чи є та чи інша причина пропуску строку поважною, адже закон не наводить чіткого переліку причин пропуску такого строку, які слід вважати поважними. Вочевидь, що позивач не міг звернутися із заявою про прийняття спадщини у встановлені законом строки, оскільки у зв`язку з виробничою необхідністю за місцем роботи знаходився на великій відстані між місцем свого постійного перебування і місцем знаходження спадкового майна. Також суд бере до увагу те, що законодавчі обмеження та рекомендації з приводу встановлення на території України карантину та, в подальшому, введення воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, істотно вплинули та частково стали перешкодою для реалізації позивачем права на прийняття спадщини у встановлений законом строк. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст.3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності та беручи до уваги те, що позивач захистити своє порушене право в інший спосіб, крім як звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не може, відповідач не заперечив проти задоволення позову, суд приходить до висновку про визнання причин пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, та вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, а саме тривалістю два календарних місяці. За клопотанням позивача суд не вирішує питання відшкодування судових витрат.

Outcome: approved