Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-19 00:00:00

ОСББ «Райдуга» звернулося до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення заборгованості зі сплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території. Свої вимоги мотивує тим, що відповідач є власником квартири [ADDRESS] . Загальна площа квартири, згідно технічного паспорту БТІ, складає 46,3 кв.м. Відповідач зареєстрований та фактично мешкає за вищезазначеною адресою. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Єдність-Н» створено на підставі рішення Виконавчого комітету Нікопольської міської ради від 29 серпня 2010 року та проведена державна реєстрація ОСББ за номером запису в ЄДР12301020000003716. 18 серпня 2010 року рішенням зборів ОСББ «Єдність - Н» було призначено керівником даного ОСББ [PERSON] . Відносини з приводу створення та діяльності об`єднань співвласників багатоквартирних об`єднань регулюються Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та їх статутом. Відповідно до ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», до компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, та, згідно зі ст.16 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», Об`єднання має право відповідно до законодавства та статуту об`єднання: встановлювати порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі, відрахування до резервного та ремонтного фондів. За змістом статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», вищим органом управління об`єднання є загальні збори його членів до виключної компетенції яких, між іншим, належить затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; визначення розмірів внесків та платежів членами об`єднання. За результатами розгляду питань, віднесених до компетенції загальних зборів, приймається рішення, яке може бути оскаржене в судовому порядку. Відповідно до п.3 Розділу ІІІ Статуту ОСББ «Єдність-Н», до виключної компетенції загальних зборів ОСББ належить зокрема визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Відповідно до Статуту ОСББ рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Так, розміри внесків і платежів співвласників ОСББ «Єдність - Н» були встановлені наступним чином: рішенням загальних зборів було затверджено розмір обов`язкових платежів на утримання будинків та споруд та прибудинкової території в розмірі 2 грн. 50 коп. за 1 кв.м. площі квартири з 01 квітня 2018 року. З урахуванням площі квартири відповідача - 46.3 кв.м., останньому було нараховано до сплати: за період з 01 серпня 2018 року по 31 липня 2021 року - (2,50 грн. х 46.3 кв.м. х 36 місяців) 4 167 грн. 00 коп., в той час, коли нарахована сума в добровільному порядку не сплачується, що й стало підставою для звернення до суду з даним позовом та суму боргу стягнути в примусовому порядку. Окрім цього, позивач просить суд стягнути на свою користь 3 % річних в розмірі 190 грн. 62 коп., інфляційні витрати в розмірі 442 грн. 02 коп., а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн. 00 коп. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 вересня 2021 року головуючою - суддею було обрано [PERSON] (а.с.28). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 29 листопада 2021 року дану справу було прийнято до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Учасникам справи було надіслано копію ухвали про відкриття провадження у справі та одночасно надіслано копії позовної заяви та доданих до неї документів (а.с.35-36). Згідно рішення Вищої Ради правосуддя № 860/0/15-23 від 21 лютого 2023 року, суддю Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області [PERSON] було звільнено з посади (а.с.41). Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 березня 2023 року головуючою - суддею було обрано [PERSON] (а.с.42). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 березня 2023 року суддею [PERSON]. дану справу було прийнято до розгляду (а.с.43). Згідно рішення Вищої Ради правосуддя № 527/0/15-3 від 25 травня 2023 року, суддю Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області [PERSON] було звільнено з посади (а.с.44). Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 червня 2023 року головуючою - суддею було обрано Кобеляцьку - Шаховал І.О. (а.с.45). Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 04 серпня 2023 року суддею дану справу було прийнято до розгляду (а.с.47). Відповідно до ч.1 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач про розгляд справи був повідомлений належним чином своїм правом на подання відзиву не скориставсь. Конверт, який був направлений за адресою останнього відомого його місця проживання, повернувся до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с.40). Згідно ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч.8 ст.178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Зважаючи на ці обставини, суд керується ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Строки, встановлені ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного. Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод", кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України», національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Як встановлено судом, відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, а саме: квартири [ADDRESS] , право власності зареєстроване за [PERSON] (а.с.6). Відповідно до довідки, виданої головою ОСББ «Єдність-Н», у вищевказаній квартирі зареєстрований відповідач та члени його родини (а.с.27). Тобто, з урахуванням вищевикладеного, а також тих доказів, які містяться в матеріалах справи, суддя приходить до висновку, що [PERSON] на законних підставах володіє квартирою [ADDRESS] , будучи зареєстрованим у вищевказаній квартирі, а тому зобов`язаний виконувати обов`язки, передбачені статутом ОСББ, дотримуватися вимог та правил утримання житлового будинку та прибудинкової території, своєчасно і в поновку обсязі сплачувати належні внески і платежі та інше. Як вбачається з матеріалів справи, зазначений будинок знаходиться на обслуговуванні ОСББ «Єдність-Н», яке було створено на підставі рішення Виконавчого комітету Нікопольської міської ради 29 серпня 2010 року. Рішенням загальних зборів ОСББ було затверджено розмір обов`язкових платежів на утримання будинків та споруд та прибудинкової території в розмірі 2 грн. 50 коп. за 1 кв.м. площі квартири з 01 квітня 2018 року (а.с.16). Згідно з п.п.5, 10 ч.1 ст.7 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», співвласники зобов`язані виконувати рішення зборів співвласників та своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. На підставі ст.15 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», співвласник зобов`язаний виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання, виконувати рішення статутних органів,прийняті у межах їхніх повноважень; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згідно наданого позивачем розрахунку, відповідач, будучи власником квартири, не здійснювала оплату комунальних послуг, згідно встановленого належним чином тарифу, у зв`язку з чим у нього утворилась заборгованість перед ОСББ за період з 01 серпня 2018 року по 31 липня 2021 року в розмірі 4 167 грн. 00 коп. (а.с.21-22). Враховуючи те, що відповідач в добровільному порядку вищевказану суму заборгованості не сплачує, жодних заперечень на наданий позивачем розрахунок не надав, суддя вважає, що сума заборгованості в розмірі 4 167 грн. 00 коп. підлягає стягненню в примусовому порядку. Крім цього, у відповідності до ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох відсотків річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Наявність боргу зі сплати внесків не звільняє боржника від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених частиною другою статті 625 ЦК України, оскільки зобов`язання залишається невиконаним належним чином. Згідно розрахунку, наданого ОСББ та не спростованого відповідачем, сума заборгованості за період з 01 серпня 2018 року по 31 липня 2021 року складає суму в розмірі 4 167 грн. 00 коп., сума інфляційних витрат за період з 01 серпня 2018 року по 31 липня 2021 року становить 442 грн. 02 коп. та 3 % річних від суми боргу становить 190 грн. 62 коп. Таким чином, з урахуванням зазначених норм матеріального права, суддя дійшов до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідачів на користь позивача суми інфляційних витрат в розмірі 442 грн. 02 коп. та 3 % річних від суми боргу в розмірі 190 грн. 62 коп., а всього 632 грн. 64 коп. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача стягненню підлягають витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 270 грн. 00 коп. на користь позивача, сплачені останнім при подачі позову до суду (а.с.6). На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved