Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-10 00:00:00

Позивач\~ [PERSON] звернулася до Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області із позовом до відповідачів\~ [PERSON] , Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради (з урахуванням уточнення сторони відповідача за згодою позивача в підготовчому судовому засіданні 23.11.2022 року) про скасування будівельного паспорта та припинення права на початок виконання будівельних робіт. Заявлені вимоги позивач мотивує тим, що [PERSON] РНОКПП [NUMBER] є власником 12/25 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . Власником іншої 13/25 частини вказаного будинку з надвірними будівлями та спорудами є [PERSON] РНОКПП [NUMBER] . Кожна із сторін є власниками земельних ділянок, а саме: [PERSON] володіє земельною ділянкою кадастровий номер 6110100000:02:017:0004, площею 0,024 га., а [PERSON] є власником земельних ділянок з кадастровими номерами 6110100000:02:017:0018 площею 0,0194 га. та 6110100000:02:017:0020 площею 0,0069 га. В подальшому Відповідачем [PERSON] отримано в Управлінні містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради будівельний паспорт на «Будівництво індивідуального житлового будинку із знесенням господарської будівлі по [ADDRESS] » за реєстраційним номером 479 від 09 жовтня 2017 року та в подальшому зареєстроване повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 26 жовтня 2017 року №ТП061172990091. Позивач, у свою чергу, вважав, що господарська будівля, яка була знесена Відповідачем [PERSON] перебувала в спільній власності, а тому він звернувся із відповідною заявою до Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради та виконавчого комітету Тернопільської міської ради, а також до Управління архітекту, містобудування та кадастру Тернопільської міської ради. Листом Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради від 20 листопада 2017 року за номером 258/27 та листом виконавчого комітету Тернопільської міської ради від 05 червня 2018 року за номером 6301/08 [PERSON] було повідомлення, що за результатами проведеної позапланової перевірки встановлено, що Замовник [PERSON] , надала усі відповідні документи, які зазначенні в повідомленні про початок виконання будівельних робіт №ТП061172990091 від 26 жовтня 2017 року, щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта з реєстраційним номером 479 від 09 жовтня 2017року «Будівництво індивідуального житлового будинку із знесенням господарської будівлі по [ADDRESS] ». У відповідності до листа Управління державної архітектурно будівельної інспекції у Тернопільській області від 03 січня 2019 року №40-1019.1.20/15-19 за результатами документальної перевірки представленого Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради будівельного паспорта який є предметом даного спору порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності не виявлено. Таким чином, Позивач вважає, що будинок який був побудований [PERSON] був побудований із порушенням ніби то протипожежних норм, а також за відсутності їхньої згоду на таке будівництво, а тому було ніби то порушено право Позивача вільно володіти та розпоряджатися своєю власність. Також Позивач зазначає, що за його заявою до Тернопільського відділення Київського науково дослідного інституту судових експертиз з метою проведення будівельно технічної експертизи. За її результатами було отримано Висновок експерта №1095/18-22 від 26.11.2018 року в якому було ніби то встановлено факт не відповідності нормам ДБН об`єкта будівництва здійсненого [PERSON] .. В подальшому [PERSON] ще раз звернулася до Відділу державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради із заявою про проведення позапланової перевірки від 13.11.2018 року. Під час проведення вищевказаної позапланової перевірки візуальним оглядом було встановлено, що громадянка [PERSON] провела будівельні роботи з «Будівництва індивідуального житлового будинку із знесенням господарської будівлі по [ADDRESS] » з відхиленням від будівельного паспорта виданого Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради №479 від 10.10.2017 року, а саме: від найбільш віддаленого елементу будинку до межі земельної ділянки менше одного метра, чим порушено ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування забудова території». В подальшому [PERSON] отримала припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.11.2018 року. Отже, Позивач робить припущення, що для отримання відповідного будівельного паспорта Відповідачем [PERSON] було надано в Управління містобудування, архітектури та кадастру ніби то спотворену того геодезичну зйомку земельної ділянки, а тому він припускає, що будівельний паспорт був отриманий [PERSON] неправомірно. Таким чином і повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке було отримане на підставі вищевказаного будівельного паспорта також підлягає до скасування. З огляду на вищевказане Позивач просить суд скасувати будівельний паспорт «Будівництво індивідуального житлового будинку із знесенням господарської будівлі по [ADDRESS] » за реєстраційним №479від 09 жовтня 2017 року, що був виданий [PERSON] РНОКПП [NUMBER] , Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, а також припинити право на початок виконання будівельних робіт, набуте [PERSON] на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ТП061172990091 від 26 жовтня 2017 року, шляхом його скасування. У свою чергу представники Відповідача [PERSON] : адвокати Вітів В.А. та Будзик Б.В. проти позову заперечують та просять суд в задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовити в повному обсязі, а самі вимоги вважають таким, що не знаходять свого документального підтвердження в матеріалах справи та вводять суд в оману. Як вбачається із матеріалів справи та отриманих судом доказів, [PERSON] звернулася до Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради з метою отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року\~встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності. Частинами 1, 5\~ст.26 зазначеного Закону\~передбачено, що забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених\~статтею 31 цього Закону, її експертизи; 30 затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування. У відповідності до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова присадибних, дачних і садових ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. В свою чергу Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається із текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі\~будівельного паспорта\~визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. У відповідності до інформаційної картки Центру надання адміністративних послуг міста Тернополя, яка погоджена головним архітектором міста Тернополя та затверджена міським голово, встановлено чіткий перелік документів, які необхідні для отримання Замовником послуги з виготовлення будівельних паспортів. До переліку таких документів віднесені: Заява встановленого зразка; Копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, або заповіту, у разі якщо речове право на земельну ділянку не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; Копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, у разі якщо право власності на об`єкт нерухомого майна не зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту). Згода співвласника (співвласників) об`єкта нерухомого майна, розташованого на земельній ділянці (у разі здійснення реконструкції, капітального ремонту) (за умови перебування у спільній власності). Схема намірів забудови земельної ділянки (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо). Проектна документація (за наявності). Згода співвласника (співвласників) земельної ділянки на забудову (у разі розміщення нових об`єктів) (за умови перебування у спільній власності). Інформація про наявність у межах земельної ділянки режимоутворюючих об`єктів культурної спадщини та обмеження у використанні земельної ділянки у разі здійснення нового будівництва об`єкта (за наявності). За результатами розгляду заяви про виготовлення Будівельного паспорта, Відділ містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради приймає рішення про видачу такого паспорта або відмову в його виготовленні. Підставами для відмови у виготовленні будівельного паспорта є: неподання повного пакету документів; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, будівельним нормам та правилам; подання замовником заяви в довільній формі про відмові від отримання будівельного паспорта. З огляду на вищевказане суд приходить до переконання, що Відповідачем під час звернення до Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради з метою отримання будівельного паспорта «Будівництво індивідуального житлового будинку із знесенням господарської будівлі за адресою [ADDRESS] » було добросовісно дотримано описаного вище алгоритму та вичерпного переліку документів, що у свою також підтверджується результатами проведеної Відділом державного архітектуро будівельно контролю Тернопільської міської ради перевірки. Також слід зауважити, що суд критично оцінює твердження Позивача стосовно того, що Відповідач ніби то додав до вищевказаного переліку документів «спотворену топо геодезичну зйомку» земельної ділянки. З даного приводу варто звернути увагу на той факт, що такий вид послуг, як виготовлення топо геодезичних зйомок здійснюється відповідними інженерами землевпорядниками, які діють на підставі сертифікату та перебувають у єдиному державному реєстрі сертифікованих інженерів землевпорядників, які отримали кваліфікаційний сертифікат. Більше того суд вважає, що Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, було перевірено та опрацьовано отриманий пакет документів від [PERSON] та як результат було видано оскаржуваний Позивачем будівельний паспорт. Будь яких інших доказів Позивачем з даного факту надано не було, а тому воно не знайшло свого документального підтвердження в матеріалах справи. Що стосується встановлених під час позапланової перевірки Відділом державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради порушень, які буди виявлені візуальним оглядом, а саме, що громадянка [PERSON] провела будівельні роботи з «Будівництва індивідуального житлового будинку із знесенням господарської будівлі по [ADDRESS] » з відхиленням від будівельного паспорта виданого Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради №479 від 10.10.2017 року, а саме: від найбільш віддаленого елементу будинку до межі земельної ділянки менше одного метра, чим порушено ст. 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування забудова території», то суд приходить до переконання, що на момент проведення вищевказаної позапланової перевірки дія ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування забудова території» була зупинена. Даний факт підтверджується наступним: 28.08.2018 року Окружний адміністративний суд міста Києва по справі №826/13433/18 виніс ухвалу, якою було зупинено дію Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 23.04.2018 року №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова території». Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження. Таким чином, ще до дати набрання чинності ДБН, дію наказу про його затвердження було зупинено. 17.09.2018 року Колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою Мінрегіону на ухвалу окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018 року. 13.11.2018 року Шостий апеляційний адміністративний суд залишив апеляційну скаргу Мінрегіону без задоволення. 20.11.2018 року Окружний адміністративний суд міста Києва виносить рішення, яким зокрема, визнає протиправним та нечинним наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 23.04.2018 року №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій». 11.01.2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Мінрегіону на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 .08.2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суд від 13.11.2018 року у справі №826/13433/18. 18.02.2019 року Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду ухвалила зокрема наступне: Відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України. Зупинити дію рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 грудня 2018року. Зобов`язати Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України не пізніше ніж за 10 днів до судового засідання опублікувати в офіційному друкованому виданні «Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України» оголошення щодо оскарження наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 23 квітня 2018 року№100 «Про затвердження ДБН Б2.2.-12:2018 «Планування і забудова територій», яке повинно місити вимоги позивача щодо оскаржуваного акту, реквізити нормативно правового акту, дату, час і місце судового розгляду адміністративної справи. Проте станом на 28.02.2019 року, ухвала, якою було зупинено дію Наказу Мінрегіону від 23.04.2018 року №100 не скасована. 04.03.2019 року, Київський окружний адміністративний у Рішенні по справі №320/6999/18 зазначив, що «.. посилання відповідача на порушення позивачем ДБН Б2.2.-12:2018 «Планування і забудова територій» є безпідставним». 13 червня 2019 року Шостий апеляційний адміністративний суд постановив: Апеляційну скаргу Мінрегіонбуду задовольнити частково. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 грудня 2018 року скасувати. Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Фірма «Хмельницькбуд» - задовольнити. Визнати Наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово комунального господарства України від 23.04.2018 року №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова території» протиправним та нечинним. Таким чином, станом на момент проведення позапланової перевірки Відділом державного архітектурно будівельного контролю Тернопільської міської ради та посилання посадових осіб на порушення [PERSON] норм ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова території», не має будь яких юридичних наслідків, оскільки суб`єкт владних повноважень застосував норму права, дія якої була зупинена. Більше того суд звертає увагу і на той факт, що згідно ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова території», а саме його пункту 6.1.41 При розміщені будинків в кварталах із сформованою забудовою для догляду за будинками і здійснення поточного ремонту відстань до межі суміжної земельної ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку слід приймати не менше ніж 1,0 м. При йьому, має бути забезпечення виконання необхідних інженерно технічних заходів, що запобігатимуть попаданню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок або взаємоузгоджене водовідведення згідно з вимогами ДБН В.1.1-25:2009 "Інженерний захист територій та споруд від підтоплення та затоплення". Іншими словами суб`єкт владних повноважень у своєму акті перевірки вжив словосполучення «від найбільш віддаленого елементу будинку до межі» та за основу взяв відстань від даху будинку до межі замість від найбільш виступаючої конструкції стіни будинку. Як вбачається із системного аналізу долученого до матеріалів справи Позивачем Висновку експерта за результатами проведеного експертного будівельно технічного дослідження від 26.11.2018 року №1095/18-22 то суд приходить до переконання, що даний висновок не відповідає дійсним обставинам справи, з огляду на таке. В описі козжного із наявних технічних паспортів щодо об`єктів нерухомості, експертом згадано сарай під літерою Б 1989 року, та наявність вбиральні під літерою Г 1960 року побудови, однак у відповідності зміту Інвентарної справи від 14.07.1980 року, на земельній лділянці розташований лише житловий будинок під літерою А та сарай під літерою . Відтак станам на 1980 рік не існувало вбиральні 1960 року побудови. Щодо сараю під літерою Б та роком побудови, відповідно до договору купівлі - продажу від 21.01.1987 року [PERSON] придбала у [PERSON] 12/25 частин житлового будинку з відповідно. Часткою будівель в [ADDRESS] , розташового на земельній ділянці 586 кв.м. На означеній ділянці, у відповідності до договору купівлі - продажу від 21 січня 1987 року, були розташовані один глиняно цегляний жилий будинок з трьома тамбурами, житловою площею 47, 6 метри квадратних зазначений в ген. плані під літерою «А» і наступні надвірні будівлі: сарай цегляний під літерою «Б», цегляний сарай з підвалом під літерою «В», лерев`яний сарай під літерою «Г», паркан і замостка. Таким чином можна зробити висновок, що сарай під літерою «Б», який був об`єктом дослідження експерта точно не 1989 року побудови, а він був збудований у період між 1980 та 1987 року. Більше того варто зауважити, що як у договорі купівлі продажу так і витягу на право власності сарай під літерою «Б» мав цегляні стіни, а у висновку експерта був досліджений сарай під літерою «Б», у якого дерев`яні стіни, шо не відповідає об`єкту який зазначений у витягу на право власності. З огляду на таке в суду винкає обгрунтований сумнів, що об`єкт взагалі досліджувався, оскільки параметри не відповідають правовстановлюючим документам, які були подані позивачем до матеріалів справи. Окремо суд наголошує, що з наданої стороною позивача інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, номер довідки 330374152 від 26.04.2023 року й довідки БТІ від 20.02.2023 року, в 2018 році встановлено знесення сараю під літерою В Згідно зі ст. 13 Конвенції' про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції', було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Як наголошує у власних постановах ВП ВС - застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам», і що «вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, а також забезпечувати поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. З огляду на обраний позивачем спосіб захисту та встановлені судом цивільні правовідносини, які виникли між сторонами, суд не вбачає ефекту від потенційного задоволення позову, адже навіть в цьому разі, за відсутності заявленого негаторного позову про усунення перешкод у здійсненні\~ права\~фактичного користування\~та розпорядження\~майном,\~ можливе порушення права позивачки, як співвласника, зі сторони іншого співвласника відповідачки [PERSON] у спосіб будівництва за відсутності згоди, триватиме. На підставі викладеного та

Outcome: partial