Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-18 00:00:00

У грудні 2021 року позивач звернулася до Краматорського міського суду Донецької області з позовом про розірвання шлюбу, укладеного між нею та [PERSON] 02 серпня 2019 року у Краматорському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 393. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що від шлюбу мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, часті сварки та суперечки. З жовтня 2021 року шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Вважає, що примирення та відновлення шлюбних відносин неможливе. Ухвалою Краматорського міського суду Донецької області від 23 лютого 2023 року у справі було відкрите спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до частини сьомої статті 147\~Закону України\~"Про\~судоустрій і\~статус суддів", враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, розпорядженням Верховного Суду від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» було змінено територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська. Отже, судові справи, які станом на день видання Верховним Судом розпорядження від 15.03.2022 року за № 8/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)» перебували в провадженні Краматорського міського суду Донецької області, підсудні Індустріальному районному суду міста Дніпропетровська, що узгоджується з позицією Ради суддів України, викладеною у рішенні № 31 від 17.08.2023 року. В серпні 2023 року зазначена справа була передана за підсудністю до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська. Ухвалою від 22 серпня 2023 року справу було прийнято до провадження Індустріального районного суду міста Дніпропетровська та призначено судове засідання. У судове засідання, призначене на 19 вересня 2023 року, сторони не з`явилися. Водночас в матеріалах справи наявні заяви сторін про розгляд справи без їх участі. При цьому відповідач у своїй заяві проти розірвання шлюбу не заперечував. Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне: Судом установлено, що 02 серпня 2019 року у Краматорському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області був\~зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що зроблено актовий запис № 393 та видано свідоцтво про шлюб. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Сторони мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Як вбачається з позовної заяви, в жовтні 2021 року сторони припинили шлюбні відносини, примиритися не бажають. Відповідно до\~статті 51 Конституції України, а також\~статті 24 СК України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Статтею 56 СК України\~передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Згідно зі\~статтею 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають суттєве значення.\~\~ Приймаючи до уваги взаємовідносини між сторонами, причини позову про розірвання шлюбу, викладені у позовній заяві, всі обставини життя сторін, зокрема припинення ними шлюбних відносин та небажання зберегти шлюб, суд вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, а тому шлюб між ними слід розірвати. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач у своїй заяві не просила відновити її дошлюбне прізвище, тому після розірвання шлюбу прізвище позивачу слід залишити « [PERSON] ». Крім того, при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 908 грн. Відповідно до частини 1\~статті 141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог. Водночас статтею 142 ЦПК України, ч. 3\~ст. 7 Закону України «Про судовий збір»\~встановлений порядок розподілу витрат у разі визнання позову. Суд враховує, що відповідачем до початку розгляду справи по суті була подана письмова заява про визнання позову про розірвання шлюбу. Отже, з відповідача на користь позивача слід стягнути половину сплаченого нею при зверненні до суду судового збору в розмірі 454 грн.

Outcome: approved