Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-18 00:00:00

У листопаді\~2022\~р.\~до Крюківського\~районного суду\~м.\~Кременчука звернулось\~АТ «Полтаваобленерго»\~(в\~особі Кременчуцької\~об`єднаної філії)\~з позовом\~до [PERSON] \~про відшкодування\~вартості не\~облікованої електричної\~енергії,\~внаслідок порушення\~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії,\~в якомупросив стягнути з відповідача вартість електричної енергії, не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у розмірі 55064 грн. 30 коп., вартість виконаних робіт проведення позачергової технічної перевірки в розмірі 589 грн. 82 коп. та судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 2481 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 16.05.2022 р. представниками Кременчуцької об`єднаної філії АТ «Полтаваобленерго» за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення п.1.2.1, п. 2.3.1, п.п. 1 п. 5.5.5 та 8.2.4 ПРРЕЕ, п. 5.2.1 ККОЕЕ, п 11.9.1, п. 11.9.2 КСР, яке полягало у самовільному підключенні електропроводки до електричної мережі оператора системи розподілу поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Факт правопорушення зафіксовано Актом № 00006742 від 16.05.2022 р., який було складено в присутності відповідача. Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука від 01.02.2023 року позовну заяву Акціонерного товариства «Полтаваобленерго» (в особі Кременчуцької об`єднаної філії) до [PERSON] про відшкодування вартості не облікованої електричної енергії, внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії передано за правилами загальної підсудності за ч. 1 ст. 27 ЦПК України для розгляду по суті до Автозаводського районного суду м. Кременчука за зареєстрованим місцем проживання відповідача. 08 березня 2023 року справа надійшла до Автозаводського районного суду м. Кременчука. Ухвалою судді Автозаводського районного суду м. Кременчука від 13.03.2023 року відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням та викликом сторін. 14.04.2023 р. відповідач подав відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позову з посиланням на те, що схема обліку при підключенні не була порушена, а у розрахунку збитків застосовано площу поперечного перерізу (перетину) у 2,0 кв.мм замість 1,5 кв.мм. 04.05.2023 р. до суду надійшла відповідь позивача на відзив відповідача на позов, в якій наголошувалося про те, що працівниками позивача було встановлено, що засіб обліку не було пошкоджено, однак було виявлено самовільне підключення електропроводки поза розрахунковим засобом обліку, яке не було погоджено з оператором системи розподілу, що як порушення підпадало під дію та визначення застосованих у п.п. 1.1.2 ПРРЕЕ. Крім того зазначалося, що у розрахунку збитків правильно застосовано переріз (перетин) площі перерізу кабелю у 2,0 кв.мм у відповідності до п.п. 1.3.1 ПУЕ. 23.05.2023р. до суду надійшло заперечення відповідача на позов, в якому міститься пояснення відповідача, які є за своїм змістом тотожними поясненням наведених у відзиві на позов. Ухвалою суду від 14.08.2023 р., постановленої під час судового засідання, що було відображено у протоколі судового засідання, було задоволено клопотання представника позивача про допит як свідків працівників позивача, котрі виявили факт порушення. У судовому засіданні представник позивача АТ «Полтаваобленерго» - Дятлова М.В. позов підтримала, просила задовольнити, посилаючись на обставини і підстави, які були викладені у позовній заяві та відповіді на відзив відповідача на позов. Відповідач [PERSON] з позовом не погодився, просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на обставини та підстави, які були ним наведені у відзиві та запереченні на позов. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, відповідача, свідчення свідків, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази у їх сукупності, встановив наступне. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 30.09.1998 р. державним нотаріусом Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за № 5-4316. Право власності було зареєстровано в КП «Кременчуцьке МБТІ» 08.10.1998 р. в Книзі В-3, запис за № 270. Відповідач зареєстрований в Кременчуцькій об`єднаній філії АТ «Полтаваобленерго» як споживач послуг електроенергії по особовому рахунку № [NUMBER] , який відкритий на його ім`я, за вказаною адресою. 16.05.2022\~р.\~представниками Кременчуцької\~об`єднаної\~філії АТ\~«Полтаваобленерго» за\~вказаною адресою\~було виявлено\~самовільне підключення\~електропроводки до\~електричної мережі\~оператора системи\~розподілу поза\~розрахунковим засобом\~обліку електричної\~енергії з\~порушенням схеми\~обліку. Факт правопорушення зафіксовано Актом № 00006742 від 16.05.2022 року, складеним в присутності [PERSON] (а.с. 11-12). З цього акту, а також з наданих у судовому засіданні свідчень свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , постає, що у квартирі належної відповідачу на праві власності було виявлено самовільне підключення поза приладом обліку споживання електричної енергії шляхом приєднання дротом від ввідного проводу на розетку, встановлену на кухні, в яку було включено подовжувач з обігрівачем, що призвело до несанкціонованого відбору електричної енергії. При проведенні перевірки було вимкнуто прилад обліку шляхом від`єднання запобіжників («пробки»), а факт споживання електроенергії було виявлено спеціальним прибором. Свідки також пояснили, що контролер підприємства при знятті періодичних показів при контрольному огляді не має можливості виявити такі порушення внаслідок використання прихованих проводок та відсутності спеціальних пристроїв сигналізаторів. Згідно Акту тимчасового збереження речового доказу від 16.05.2022 року при проведенні технічної перевірки засобу обліку, у присутності [PERSON] було вилучено зразок дроту самовільного підключення, який запаковано у пакет та опломбовано пломбою ОСР №С72536869, як доказ порушення споживачем ПРРЕЕ. Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 51 від 01.06.2022 року встановлено, що споживач [PERSON] допустив порушення Правил користування електричною енергією (а.с. 15), у зв`язку з чим визначено, що вартість необлікованої електроенергії становить 55064 грн. 30 коп. (а.с. 16). Правовідносини , що виникли між сторонами, регулюються ст. 714 ЦК України, ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 р. в редакції, чинній на час вчинення порушення, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 24.05.2006 р. № 562 в редакції, чинній на час вчинення порушення. Згідно з положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Пунктом 53 Правил передбачено, що на підставі акту енергопостачальник має право припинити постачання електричної енергії, а також визначити обсяг і вартість електричної енергії. не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією. Пунктами 11, 42 Правил передбачено обов`язок споживача забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об`єкті споживача та встановлено, що відповідальність за їхнє збереження несе споживач. У відповідності до п. 37 Правил енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання електролічильника та проводити обстеження електроустановок споживача щодо виявлення споживання електроенергії поза приладом обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Згідно п. 48 вказаних Правил та ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність згідно з законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. П. 53 вищезазначених Правил передбачає, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає об`єкт споживача в цілому, про що зазначається в акті. У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку. Згідно з п. 2.1.6 Методики вона застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення таких порушень, як підключення до електричної мережі, що є власністю споживача, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку. Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за: добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; кількістю днів. Суд вважає, що складений за результатами перевірки працівниками Кременчуцької об`єднаної філії АТ «Полтаваобленерго» акт №00006742 від 16.05.2022 р. є належним доказом порушення відповідачем Правил, він є дійсним, оскільки містить підписи представників енергопостачальника. Відповідач [PERSON] як власник житлового приміщення та як споживач з актом був ознайомлений, про що свідчить його підпис в акті. 01.06.2022 р. у присутності відповідача проведено засідання комісії по розгляду Акту №00006742. Копію протоколу засідання від 01.06.2022 р. та розрахунок вартості та обсягу необлікованої електричної енергії відповідач отримав 01.06.2022 р. (а.с. 15). Відповідач повинен був сплатити розрахункові документи протягом 30-ти календарних днів від дня отримання, однак станом на день розгляду справи вартість не облікованої електричної енергії відповідачем не відшкодована. Висновки акту про порушення Правил відповідачем не були спростовані, а звідси суд дійшов висновку про доведеність факту порушення [PERSON] Правил. Пунктом 2.3.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 р. № 312, встановлено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається. Відповідно п 2.3.4 ПРРЕЕ відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Згідно положень п. 5.5.5.8 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. У п. 8.2.4. ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. У п. 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Також у п.5.5.5.20 ПРРЕЕ встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Крім того, відповідно до підпункту 2.2 пункту 6.5.16 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, у разі виявлення у споживача порушення схеми комерційного обліку електричної енергії, умисного пошкодження або викрадення ЗКО, вартість робіт за проведення експертизи та заміни ЗКО, вартість робіт за проведення технічної перевірки ЗКО оплачується власником ЗКО чи стороною, що відповідає за технічний стан та/або збереження ЗКО. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є :крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна таких об`єктів; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, не повірених або не атестованих в установленому порядку. Згідно з ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідач не надав суду належні і допустимі докази на спростування встановлених судом обставин та позову у повному чи частковому обсязі, у тому числі і щодо неправильності чи неточності здійснення розрахунку збитків. Так доводи відповідача щодо того, що він не знав про наявність прихованої проводки суд оцінює критично, оскільки саме дії відповідача про підключення обігрівача і свідчать про явну та повну обізнаність відповідача про наявність такої прихованої проводки, яка фактично дозволяла здійснювати використання електроенергії поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. Щодо доводів відповідача про неправильне використання розміру перетину площі використаного кабелю, то суд погоджується з позивачем і вважає правильним застосуванням у розрахунках збитків розмір перерізу (перетин) площі кабелю у 2,0 кв.мм у відповідності до п.п. 1.3.1, 1.3.4, 1.3.5, 1.3.10 ПУЕ, у яких встановлено, що, якщо переріз провідника, визначений за цих вимог, виявився менше від перерізу, який вимагають інші умови (термічна і електродинамічна стійкість за струмів КЗ, втрати та відхилення напруги, механічна міцність, захист від перевантаження), то треба приймати найбільший переріз, який вимагають ці умови, а найменше значення перерізу для проводів з алюмінієвими жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією визначено у 2,0 кв.мм. Тому розмір\~збитків 55064,30\~грн.\~було обчислено\~позивачем у\~відповідності до\~вказаних норм\~вірно.Крім того обчислений позивачем розмір вартості виконаної позачергової технічної перевірки у 589,82 грн. не було спростовано відповідачем. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно, зокрема, для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо який у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч. 5, 6 ст. 81 ЦПК України докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У частині 1 ст. 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтується. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Справа «Серявін та інші проти України», № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінюючи їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог, тверджень та заперечень, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позову у повному обсязі. Отже за\~наведених та\~встановлених обставин,\~суд вважає\~за необхідне\~ стягнути\~з відповідача\~на користь\~позивача у\~відшкодування збитків\~як вартість\~необлікованої електричної\~енергії внаслідок порушення\~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії \~згідно Акту про порушення за № 00006742 від 16.05.2022 р. та розрахунку обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ від 01.06.2022 р. кошти у розмірі 55064,30 грн., а також вартість виконаної позачергової технічної перевірки в розмірі 589,82 грн. Вирішуючи питання щодо судових витрат, суд враховує, що позивач сплатив за подання позовної заяви судовий збір у розмірі 2481 грн., що позов підлягає задоволенню у повному обсязі, а тому відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача необхідно стягнути кошти у повернення сплаченого судового збору у зазначеному розмірі.

Outcome: approved