Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-04 00:00:00

26 вересня 2022 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до Одеської міської ради, в якому просила визначити додатковий строк для подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позов обґрунтований наступними обставинами. [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиною спадкоємицею померлої, інших спадкоємців за законом або заповітом немає. 08 квітня 1989 року позивач уклала шлюб та змінила своє прізвище на « [PERSON] ». Маючи намір прийняти спадщину, позивач звернулась до Київської державної нотаріальної контори, проте у прийнятті заяви їй було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини та роз`яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Приватний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одесі відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для її прийняття. Крім цього, позивач не проживала разом із спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини. Строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у позивача був до 28 лютого 2022 року, остання була записана до нотаріуса на 25 лютого 2022 року, однак 24 лютого 2022 року було введено військовий стан і вона не встигла подати відповідну заяву у строк шість місяців, з підстав чого звернулась до суду. Позивач зазначила, що місто Херсон був тимчасово окуповано територією Російської Федерації та вона лише у серпні 2022 року змогла виїхати з міста, 31 серпня 2022 року їй була видана довідка про взяття на облік як внутрішньо переміщену особу. Таким чином, позивач змушена звернутися до суду за захистом своїх прав. Позивач у відкрите судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином. Подала до суду заяву, в якій позов підтримала в повному обсязі, просила розгляд справи проводити у її відсутність. Представник Одеської міської ради про дату, час та місце судового засідання повідомлялась належним чином, про причину неявки не повідомила, заяви про розгляд справу у її відсутність та відзив не подавала. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з тим, що представник відповідача повідомлений про дату, час і місце судового засідання, та відповідачем не подано відзив у встановлений судом термін, в порядку ст. 280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів, що відповідає вимогам ст. 223 ЦПК України. Суд, вивчивши позовну заяву, дослідивши матеріали справи, вивчивши нормативно-правові акти, які регулюють спірні правовідносини, проаналізувавши і оцінивши докази в їх сукупності вважає, що позовні вимоги належить задовольнити частково з наступних підстав. Правовідносини між сторонами виникли внаслідок виникнення права на спадкування, та регулюються книгою шостою Цивільного кодексу України. Судом встановлено, що власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Ноздрачовою Т.Т. 16 травня 2008 року за реєстровим № 1048 та зареєстрованого в Херсонському міському бюро технічної інвентаризації в книзі № 184 за реєстровим № 18 (а.с. 16-18). Судом встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , позивач у справі, батьками якої зазначено [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданим Чаплинським райбюро РАЦС Херсонської області 16 лютого 1968 року (а.с. 19). 08 квітня 1989 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданим 08 квітня 1989 року міськвідділом РАЦС м. Херсона. [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 20). Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсон Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (а.с. 11). Єдиним спадкоємцем померлої є її донька, [PERSON] позивач по справі, за заявою якої було видано свідоцтво про смерть та відкрито спадкову справу, що підтверджується матеріалами справи, дані про інших спадкоємців відсутні. З матеріалів спадкової справи №737/2022, заведеної до майна померлої [INFO] [PERSON] вбачається, що [PERSON] звернулась із заявою про прийняття спадщини до Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі 09 серпня 2022 року, надійшла до Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі 12 серпня 2022 року (а.с. 60). З матеріалів справи вбачається, що постановою державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у м. Одесі Баранової О.В. від 06 вересня 2022 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] . Підставою для відмови стало те, що заява [PERSON] про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] надійшла після спливу строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, також те, що [PERSON] не проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд вважає, що вони регулюються Книгою VI ЦК України яка містить положення про спадкування. Обґрунтовуючи позов в частині пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини [PERSON] посилається на те, що строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у неї був до 28 лютого 2022 року, остання була записана до нотаріуса на 25 лютого 2022 року, однак 24 лютого 2022 року було введено військовий стан і вона не встигла подати відповідну заяву у строк шість місяців, з підстав чого звернулась до суду. Позивач зазначила, що місто Херсон був тимчасово окуповано територією Російської Федерації та вона лише у серпні 2022 року змогла виїхати з міста, 31 серпня 2022 року їй була видана довідка про взяття на облік як внутрішньо переміщену особу. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] стоїть на обліку як внутрішньо переміщена особа, що підтверджується довідкою №5106-5002068498 від 31.08.2022 року, виданої Управлінням соціального захисту населення в Київському районі м. Одеси (а.с. 10). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з нормами ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. ст. 1261 ЦК України). Дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини (ст. 1270 Цивільного кодексу України). Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За положенням ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Порушення права пов`язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Суд погоджується з доводами позивача щодо поважності пропуску нею строку на звернення із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , так як вони знайшли своє підтвердження наявними матеріалами справи. При таких обставинах суд вважає позовні вимоги [PERSON] законними, обґрунтованими, такими, що підтверджуються належними та допустимими доказами, а тому їх необхідно задовольнити. На підставі викладеного,

Outcome: approved