Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-12 00:00:00

\~ \~ \~ \~Державна архітектурно-будівельна інспекція України(надалі-ДАБІ України) 29.11.2017 року звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про приведення до попереднього стану самочинно реконструйованої квартири [ADDRESS] , повернення у попередній стан приміщення загального користування площею 9,9 кв.м. В обґрунтування даного позову зазначено, що на виконання повноважень, наданих Законами України «Про архітектурну діяльність», «Про регулювання містобудівної діяльності», положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014 року була проведена позапланова перевірка, в ході якої встановлено факт недодержання державних стандартів, норм і правил під час здійснення реконструкції квартири [ADDRESS] , а саме: без декларації про початок виконання будівельних робіт, чим забудовником порушено п.2 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Постановою від 18.12.2015 року [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.96 КУпАП, а також на виконання п.17 Порядку №553 складено протокол та припис, яким зобов`язано усунути виявлені порушення вимог законодавства до 04.03.2016 року. Постановою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 29.02.2016 року, залишеною без змін постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року постанову про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст.96 КУпАП скасовано. Вказаними судовими рішеннями встановлено, що попередній власник квартири [ADDRESS] [PERSON] провела реконструкцію квартири та добудувала дві кімнати, проте проведена реконструкція не відображена ні у технічному паспорті на квартиру, ні у договорі купівлі-продажу квартири, укладеному між відповідачами, за яким [PERSON] набула у власність квартиру загальною площею 17,5 кв.м. Проте згідно технічного паспорта на квартиру, вданому 24.05.2016 року ТОВ «Альянс-Консалтинг ІФ» загальна площа квартири [ADDRESS] , яку на даний час експлуатує новий власник [PERSON] становить 65,9 кв.м. 27.04.2016 року проведено позапланову перевірку виконання вимог припису від 04.03.2016 року в ході якої встановлено, що вимоги при випису в частині узаконення самочинної реконструкції не виконано. Постановою від 25.05.2017 року №73/1009/02-43/2017 закрито провадження у зв`язку із відсутністю події та складу адміністративного правопорушення в діях [PERSON] . Із урахуванням вимог ч.1 ст.376 ЦК України, абз.1 ч.1 ст.38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», роз`яснень, викладених у п.22 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №6 від 30.03.2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України(про правовий режим самочинного будівництва) нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо збудоване без дозвільного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил, суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво провести відповідну перебудову, а якщо її проведення є неможливим або особа, яка здійснила таке будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила самочинне будівництво. Враховуючи те, що відповідачі з метою узаконення самочинного будівництва в Управління Держархбудінспекції в Івано-Франківській області не звертались, даний спір підлягає вирішенню у судовому порядку. Позивач звернувся із вказаним позовом до Івано-Франківського окружного адміністративного суду для розгляду в порядку адміністративного судочинства, однак ухвалою суду від 06.11.2017 року у справі №809/1509/17 відмовлено у відкритті провадження у справі з підстав порушення норм процесуального права, а тому з огляду на те, що перебудова самочинно збудованих об`єктів нерухомого майна є цивільно-правовим наслідком самочинного будівництва, даний позов підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства. Із урахуванням наведеного позивач просив прийняти рішення про приведення до попереднього стану самочинного реконструйованої квартири [ADDRESS] , повернути у попередній стан приміщення загального користування площею 9,9 кв.м., а витрати, пов`язані із знесенням об`єкта будівництва покласти на відповідачів. Ухвалою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 05.12.2017 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для виправлення виявлених недоліків позову шляхом подання належно оформленої позовної заяви. 20.12.2017 року позивачем на виконання ухвали суду від 05.12.2017 року направлено заяву відповідно до якої ДАБІ України вказало, що викладений у прохальній частині позову обов`язок про приведення до попереднього стану самочинно реконструйованої квартири слід покласти на відповідача [PERSON] ,яка експлуатує самочинно реконструйовану [PERSON] квартиру. Ухвалою суду від 20.12.2017 року відкрито провадження у даній справі та призначено у ній підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 25.01.2018 року підготовче провадження у даній справі закрито та призначено її до судового розгляду по суті. 06.02.2018 року до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] , в якому зазначено, що квартиру [ADDRESS] вона придбала у [PERSON] 10.03.2015 року та є добросовісним набувачем даного майна. При укладенні договору купівлі-продажу їй було відомо про наявність двох не облікованих кімнат у квартирі, якими вона не користується. Вона мала намір узаконити дані приміщення, але у зв`язку із численними перевірками та судовими справами не взмозі цього зробити. Оскільки вона є добросовісним набувачем нерухомого майна, а позивач вимагає від неї приведення самочинно реконструйованої квартири до попереднього невідомого їй стану просить у задоволенні позову до неї відмовити. \~ \~ \~ \~Також 06.02.2018 року до суду надійшов відзив відповідача [PERSON] , в якому зазначено, що квартиру [ADDRESS] вона придбала у 2002 році. На той час квартира складалась з житлової кімнати і кухні загальною площею 17,5 кв.м. Протягом 2005-2008 років для покращення житлових умов своєї сім`ї та за погодженням співвласників квартир будинку та органу місцевого самоврядування нею була проведено реконструкцію квартири, добудовано дві кімнати. Відповідач вказала, що не знала про необхідність оформлення переобладнання квартири, так як не захоплювала додаткову площу будинку, не порушила права та інтереси інших мешканців будинку. Переобладнання проведено у межах квартири. Ніяких перешкод мешканцям будинку щодо загального користування будинком вона не створила. 10.03.2015 року вказану квартиру вона продала [PERSON] . При здійсненні купівлі-продажу квартири покупцю було відомо про наявність двох не облікованих кімнат у квартирі. Також відповідач зазначила, що приведення квартир у попередній стан є неможливим, так як у позові не зазначено який саме попередній стан мала квартира, а також через те, що це може завдати непоправну шкоду цілісності будинку, так як нею за власні кошти проведено ремонт горища та даху, укріплено та замінено дерев`яні конструкції горища та даху. Їх демонтаж призведе до руйнації горища і даху, що негативно позначиться на цілісності усієї будівлі житлового будинку. Позивачем не наведено фактів та аргументів, які б підтверджували погіршення стану будинку у зв`язку з проведеним переобладнанням квартири. Із урахуванням викладеного відповідач просила у задоволенні позову відмовити. Відповідно до розпорядження керівника апарату Яремчанського міського суду Івано-Франківської області №335 від 06.03.2018 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 06.03.2018 року у зв`язку із продовженням терміну відрядження судді Іванова А.П. вказану справу повторно передано у його провадження. Ухвалою від 27.03.2018 року вказану справу прийнято до провадження суддею Івановим А.П. та призначено у ній підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 26.04.2018 року до участі у справі залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів Ворохтянську селищну раду та в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] , [PERSON] 20.06.2018 року треті особи [PERSON] , [PERSON] подали спростування на відзив відповідача [PERSON] у якому вказали, що остання не набула статусу добросовісного набувача, оскільки при укладенні договору купівлі-продажу спірної квартири їй було відомо про наявність самочинно збудованих додаткових кімнат. Згідно договору від 10.03.2015 року [PERSON] придбала квартиру без існуючої надбудови, однак експлуатує наведений перелік приміщень реконструйованої квартири, зазначених у технічному паспорті від 24.05.23016 року №591. При укладенні договору купівлі-продажу нотаріус ознайомлює осіб з приписами законодавства, які регулюють укладений правочин в тому числі щодо недійсності правочину та правовими наслідками недодержання вимог закону при вчиненні правочину. Складений 26.02.2015 року Звіт про незалежну ринкову вартість квартири можливо містить неправдиву інформацію щодо її технічної характеристики і відповідно ринкової вартості, оскільки на момент оцінки квартира уже була реконструйована і складалась не з однієї, а з чотирьох кімнат. З червня 2017 року Яремчанським відділенням поліції здійснюється досудове розслідування у кримінальній справі від 07.06.2017 року щодо підроблення вказаного звіту про оцінку майна, який в подальшому був врахований при укладенні договору купівлі-продажу від 10.03.2015 року. Також зазначено, що законодавство не передбачає можливості узаконення самочинного будівництва в будинкових комплексах та багатоквартирних будинках відповідно до ст.38 та п.9 розділу V Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст.376 ЦК України. 21.06.2018 року треті особи [PERSON] , [PERSON] подали спростування на відзив відповідача [PERSON] у якому зазначено, що початок самочинного будівництва згідно довідки Ворохтянської селищної ради №630 від 24.05.2017 року припадає на 2006 рік. У період здійснення самочинного будівництва протягом 2006-2008 років була відсутня дозвільна та проектна документація, а також згода мешканців будинку, що підтверджується листами УДАБІ в Івано-Франківській області від 04.09.2015 року та ДАБІ України від 07.09.2015 року. Терті особи вказали, що на той період будинок знаходився на балансі та обслуговуванні Ворохтянської селищної ради(рішення ради №10 від 27.03.2017 року). Самочинне будівництво здійснювалось за межами квартири [ADDRESS] та в його результаті до вказаної квартири прибудовано додаткові житлові кімнати та долучено допоміжне приміщення загального користування, що збільшило загальну площу квартири відповідно до технічного паспорту складеного ТОВ «Альянс-консалтинг ІФ». Також зазначили, що чинне законодавство передбачає заборону на самовільне будівництво та проживання у квартирах, не прийнятих в експлуатацію. Самочинно збудований об`єкт, який не введено в експлуатацію є триваючим незакінченим будівництвом та не передбачає зміну забудовника, оскільки право на будівництво у попереднього власника відсутнє. За таких обставин, [PERSON] , яка здійснила таке будівництво, була і залишається суб`єктом містобудування. При укладенні договору купівлі-продажу спірної квартири від 10.03.2015 року поточна інвентаризація не здійснювалась, а Яремчанським відділеннм поліції на момент розгляду даної справи проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні щодо підроблення Звіту про незалежну ринкову вартість від 26.02.2016 року, який був використаний під час продажу квартири та щодо [PERSON] , яка здійснила самовільну добудову до своєї квартири. Окрім цього, треті особи вказали на те, що у результаті самочинно прокладених інженерних мереж та будівництва виникли порушення прав та інтересів співвласників на користування будівельною продукцією та прибудинковою територією. Відповідно до розпорядження керівника апарату Яремчанського міського суду Івано-Франківської області №293 від 03.04.2019 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 03.04.2019 року у зв`язку із закінченням повноважень попереднього складу суду(закінчення терміну відрядження судді Іванова А.П.) вказану справу передано у провадження судді Польської М.В., якою 17.05.2019 року постановлено ухвалу про прийняття справи до свого провадження та призначено підготовче судове засідання. 30.05.2019 року відповідач [PERSON] подала заяву, в якій вказала, що позов не визнає та просить розглядати справу у її відсутності. 10.06.2018 року судом за клопотанням третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] , [PERSON] та їх представника постановлено ухвалу про витребування доказів- технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] станом на 10.03.2015 року, копію технічного паспорта за результатами первинної інвентаризації житлового будинку [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 28.01.2020 року підготовче провадження у даній справі закрито та призначено її до судового розгляду по суті. Згідно розпорядження керівника апарату Яремчанського міського суду Івано-Франківської області №116 від 03.08.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 03.08.2020 року у зв`язку із закінченням повноважень попереднього складу суду(закінчення терміну відрядження судді Польської М.В.) вказану справу передано у провадження судді Ваврійчук Т.Л. Відповідно до ухвали від 14.09.2020 року вказану справу прийнято до провадження суддею Ваврійчук Т.Л. та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 11.11.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання ДАБІ України про зупинення провадження у справі до моменту завершення ліквідаційної процедури інспекції. Ухвалами суду від 20.05.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] , [PERSON] про зупинення провадження у справі до завершення касаційного провадження у адміністративній справі №809/1073/18 за позовом [PERSON] , [PERSON] до ДАБІ України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії та призначено дану справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 27.01.2022 року залучено до участі у даній справі в якості правонаступника первісного позивача-Державну інспекцію архітектури та містобудування України(надалі ДІАМ). 04.11.2022 року судом постановлено ухвалу про забезпечення участі представника позивача у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Ухвалою суду від 21.11.2022 року залучено до участі у даній справі в якості співвідповідача [PERSON] , яка набула право власності на спірну квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 11.10.2022 року, посвідченого приватним нотаріусом Надвірнянського районного нотаріального округу Фрісом П.Л., за реєстром №355. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з мотивів, наведених у позові та просив їх задовольнити, постановити рішення яким зобов`язати відповідача [PERSON] привести до попереднього стану самочинно реконструйовану квартиру [ADDRESS] шляхом знесення проведеної добудови та повернути у попередній стан приміщення загального користування у відповідності до вимог ст.376 ЦК України. Вказав, що проведеною УДАБІ в Івано-Франківській області 04.12.2015 року перевіркою встановлено факт проведення будівельних робіт щодо реконструкції із добудовою до квартири [ADDRESS] без подання декларації про початок будівельних робіт. За результатами вказаної перевірки відносно тодішнього власника квартири [PERSON] був складений протокол про адміністративне правопорушення, винесена постанова про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.7 ст.96 КУпАП та припис про усунення виявлених порушень містобудівного законодавства. Згідно договору купівлі-продажу від 10.03.2015 року [PERSON] придбала квартиру загальною площею 17,5 кв.м., однак даними технічного паспорта, виготовленого 24.05.2016 року підтверджується, що загальна площа спірної квартири становить 65,9 кв.м. [PERSON] оскаржила постанову про притягнення її до адмінвідповідальності і суд дану постанову скасував, підтвердивши в ході розгляду справи правомірність дій ДАБІ як контролюючого органу та встановив, що самочинну реконструкцію з добудовою здійснила попередній власник квартири [PERSON] . Відповідачі в подальшому не вчинили жодних дій щодо узаконення самочинної добудови, що підтверджено в ході проведення позапланової перевірки 24.04.2017 року, якою зафіксовано факт невиконання припису ДАБІ. Також зазначив, що припис щодо заборони подальшої експлуатації [PERSON] самочинно реконструйованого об`єкта ДАБІ не виносився, як і припис щодо [PERSON] , як особи, яка здійснила самочинну реконструкцію, а також щодо неї не вживалось будь-яких інших процесуальних заходів. Просив врахувати, що ДІАМ на час дії періоду воєнного стану відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №303 від 13.03.2022 року заборонено проводити контролюючі перевірки. \~ \~ \~ \~Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] та його представник у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити у повному обсязі. [PERSON] вказав, що він є власником квартири [ADDRESS] . Вказаний будинок є багатоквартирним та складається із 5-ти квартир. У 2015 році він переїхав на постійне проживання у дану квартиру та виявив, що власники квартири [ADDRESS] провели добудову до своєї квартири, добудували дві кімнати, захопивши частину горища та влаштували над житловими приміщеннями його квартири санвузол, а також встановили дерев`яні опорні стовпи та стіну його квартири що призвело до погіршення загального стану квартири, появи тріщин та інших руйнівних процесів у квартирі, а також негативно вплинуло на загальний естетичний вигляд будинку. На той час власником квартири була відповідач [PERSON] , [PERSON] на той час у будинку вже не проживала. Він звертався до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні та приведення квартири у попередній стан, однак вона не погодилась, після чого він звернувся до ДАБІ як контролюючого органу. Також ним направлялись запити у архіви міста та області та було з`ясовано, що дозвільних документів на проведення реконструкції [PERSON] не отримувала, у ДАБІ відповідна інформація теж була відсутня. [PERSON] у процесі експлуатації спірної квартири проводила там косметичний ремонт, після винесення припису ДАБІ намагалась вирішити питання узаконення реконструкції, зверталась до інших співвласників за отриманням згоди на узаконення, однак він заперечував, у 2016 році за її ініціативи було проведене обстеження представниками проектних організацій, які вказали на неможливість узаконення реконструкції квартири [ADDRESS] через наявний спір з іншими співвласниками. Новим власником даної квартири є [PERSON] , яка згідно договору купівлі-продажу придбала квартиру площею 17,5 кв.м., і на даний час будь-яких дій щодо квартири не вчиняє. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явились, не повідомивши причин неявки, хоча про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. \~ \~ \~ \~Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача [PERSON] та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Ворохтянської селищної ради надійшли клопотання про розгляд справи у їхній відсутності. Заслухавши пояснення представника позивача, третьої особи та його представника, дослідивши та оцінивши докази по справі, суд прийшов до висновку, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до п.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 10.03.2015 року між відповідачами [PERSON] та [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Яремчанського міського нотаріального округу Могилевич Л.В., зареєстрований в реєстрі за №629, відповідно до якого [PERSON] відчужила належну їй на праві приватної власності однокімнатну квартиру [ADDRESS] , загальною площею 17,5 кв.м. Як зазначено у договорі, вказана квартира належить продавцю на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу від 17.01.2006 року, за реєстром №54 та Витягу з Державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10.03.2015 серії ЕЕТ №385227 року, індексний номер:34686700. Власником квартири [ADDRESS] є третя особа [PERSON] . Відповідно до рішення виконавчого комітету Ворохтянської селищної ради №10 від 27.03.2014 року житловий будинок [ADDRESS] переданий з балансу КП «Селищне комунальне підприємство» у самоуправління власникам квартир згідно їх заяв. 01.05.2015 року між [PERSON] та КП «Селищне комунальне підприємство» укладено договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води за адресою [ADDRESS] . Управління ДАБІ в Івано-Франківській області листом від 10.08.2015 року за №1009/02-37/417вих повідомило прокурора м. Яремче про те, що в ході розгляду заяви [PERSON] з приводу законності реконструкції квартири гр. [PERSON] по [ADDRESS] виїздом на місце проведення будівельних робіт не виявлено. За вказаною адресою проживає [PERSON] , яка набула право власності на квартиру на підставі договору купівлі-продажу НАМ 725023 від 10.03.2015 року. Під час купівлі-продажу було використано технічний паспорт з реєстраційним номером 12988115 від 20.02.2006 року, поточна інвентаризація під час продажі в 2015 році не проводилась. Реконструкцію квартири провела попередня власниця [PERSON] згідно свідчення сусідів та депутата селищної ради. В Управлінні відсутня інформація на право виконання будівельних робіт по реконструкції вказаної квартири. Притягнення до відповідальності [PERSON] та [PERSON] за проведену реконструкцію є неможливим, оскільки квартира відчужена на користь [PERSON] . Із урахуванням викладеного просило провести слідство щодо законності передачі реконструйованого майна іншому власнику на підставі договору купівлі-продажу від 10.03.2015 року. Аналогічна інформація викладена у листі ДАБІ України від 07.09.2015 року за №40-203-19/02-37/8245, адресованому [PERSON] та від 09.09.2015 року за №Б-19/1009/276/3, адресованому народному депутату [PERSON] . Листом від 04.09.2015 року за №Б-19/1009/276/2 Управління ДАБІ в Івано-Франківській області інформувало [PERSON] про те, що 24.06.2015 року проведено позапланову перевірку та встановлено, що на підставі представленого технічного паспорта, виданого Коломийським МБТІ КН: №845 від 20.02.2006 року за адресою [ADDRESS] проведено реконструкцію з добудовою двох житлових кімнат до вказаної квартири без проектної документації та права виконання будівельних робіт [PERSON] . Згодом самочинно реконструйовану квартиру продано [PERSON] , яка надала витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №34691128 від 10.03.2015 року. Під час продажу квартири поточна інвентаризація не проводилась. Повторним виїздом на місце 03.09.2015 року у присутності [PERSON] встановлено, що по вказаній адресі будівельні роботи не проводяться, власниця квартири відсутня. Притягнення до відповідальності [PERSON] та [PERSON] за проведену реконструкцію є неможливим, оскільки [PERSON] продала дану квартиру [PERSON] у зв`язку із чим дана інформація направлена для реагування прокурору міста Яремче. \~ \~ \~ \~04.12.2015 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ в Івано-Франківській області у присутності відповідача [PERSON] відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, на підставі абз. 8, листа Івано-Франківської обласної державної адміністрації №Б - 19/2969 від 09.11.2015 року, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у\~\~сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил [PERSON] . За результатами перевірки 04.12.2015 року складено Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому зазначено, що в ході перевірки встановлено проведення реконструкції з добудовою двох кімнат до квартири [ADDRESS] без декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушено п.1 ч.2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Окрім цього, головним інспектором будівельного нагляду відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ст.ст.254, 255 та 256 КУпАП відносно [PERSON] складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП. Також за результатами перевірки 04.12.2015 року [PERSON] був виданий припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою про усунення виявлених порушень шляхом подання декларації про початок виконання будівельних робіт, у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466. Вимог даного припису підлягали виконанню в 90-денний термін. 18.12.2015 року Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за №255/1009/02 - 43/2015, якою [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку із проведенням добудови двох житлових кімнат до квартири [ADDRESS] без декларації про початок будівельних робіт, чим порушено вимоги п.2 ч.1 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 гривень. Постановою Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 29.02.2016 року у справі №354/877/15-а постанову\~\~\~головного інспектора будівельного нагляду за проведенням перевірок Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Івано-Франківській області\~\~\~\~№255/1009/02 - 43/2015 від 18.12.2015 року про накладення на\~\~\~ [PERSON] штрафу в розмірі 8500 гривень за вчинення правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП скасовано та закрито провадження в справі у зв`язку із відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення. Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року у справі №876/4845/17, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 07.12.2020 року, постанову Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 29.02.2016 року у справі №354/877/15-а скасовано та прийнято нову постанову, якою адміністративний позов [PERSON] задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області №255/1009/02 - 43/2015 від 18.12.2016 року про визнання [PERSON] винною у\~\~вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Підставою для скасування постанови\~\~\~№255/1009/02 - 43/2015 від 18.12.2015 року суди зазначили факт притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла реконструкцію квартири та добудову до неї. Вказаними судовими рішеннями встановлено, що попередня власниця квартири [PERSON] провела реконструкцію квартири та добудувала дві кімнати до квартири [ADDRESS] і розширила кухню протягом 2005-2008 років, а тому Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області притягнуто до адміністративної відповідальності особу, яка не здійснювала \~\~\~реконструкцію та добудову до квартири. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Як вбачається із технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , виготовленого ТзОВ «Альянс-Консалтинг ІФ» станом на 24.05.2016 року, вказана квартира розташована на третьому поверсі триповерхового житлового будинку та складається з двох кімнат, житловою площею 24,9 кв.м., кухні площею 1,6 кв.м., ванної кімнати площею 4,4 кв.м, коридору площею 5,9 кв.м., веранди площею 5.9 кв.м., та гардеробної площею 7,6 кв.м. та обладанана балконом площею 0,6 кв.м., загальна площа квартири становить 65,9 кв.м. У паспорті наявна примітка про те, що приміщення 1-коридор, 2-веранда, 4-кухня, 6-санвузол, балкон, 7-гардеробна і частина приміщення 3, а саме: площею 7,6 кв.м.-побудовані самовільно. 24.04.2017 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ в Івано-Франківській області в черговий раз проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил [PERSON] під час проведення реконструкції квартири [ADDRESS] за результатами якої складено акт, в якому зафіксовано виявлений факт невиконання умов припису від 04.12.2015 року щодо реєстрації будівельних робіт у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України №466 від 13.04.2011 року, чим порушено вимоги абз.1 п.3 ч.4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Окрім цього, за невиконання вимог припису від 04.12.2015 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ в Івано-Франківській області 24.04.2017 року складено відносно [PERSON] протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.188-42 КупАП. 25.05.2017 року головним інспектором будівельного нагляду Управління ДАБІ в Івано-Франківській області винесена постанова №73/1009/02-43/2017 про закриття справи про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за фактом невиконання вимог припису від 04.12.2015 року на підставі п.1 ч.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки рішенням Яремчанського міського суду Івано-Франківської області від 24.02.2016 року у справі №354/877/15-а, постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року встановлено, що реконструкція до квартири [ADDRESS] проведена попереднім власником у 2006-2008 роках, що підтверджується також довідкою Ворохтянської селищної ради від 24.05.2017 року №630. Постановою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 10.05.2017 року у справі №809/576/17 відмовлено у задоволенні позовних вимог [PERSON] до управління державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області про визнання протиправною бездіяльності. Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 22.11.2017 року у справі №876/6639/17 постанову Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 10.05.2017 року у справі №809/576/17 скасовано та прийнято нову, якою позовні вимоги [PERSON] задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність управління ДАБІ в Івано Франківській області щодо фіксації, складення акту, внесення припису та притягнення до відповідальності осіб, що самовільно провели інженерні мережі, здійснили перепланування і добудову до квартири [ADDRESS] та осіб, які використовують ці об`єкти без прийняття їх в експлуатацію. Зобов`язано управління ДАБІ в Івано-Франківській області вчинити дії щодо фіксації складення акту, внесення припису та притягнення до відповідальності осіб, що самовільно провели інженерні мережі, здійснили перепланування і добудову до квартири [ADDRESS] та осіб, які використовують ці об`єкти без прийняття їх в експлуатацію. На виконання вказаного рішення суду 18.12.2017 року видано виконавчий лист №809/576/17 та 31.01.2020 року відкрито виконавче провадження №6110723. Постановою головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень в Івано-Франківській області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції(м. Івано-Франківськ) від 07.05.2020 року накладено на боржника Управління ДАБІ в Івано-Франківській області штраф за невиконання рішення суду у сумі 5100 грн. Як зазначено у вказаній постанові, згідно повідомлення боржника від 14.02.2020 року на виконання судового рішення 13.11.2019 року складено акт про проведення планового(позапланового) заходу державного нагляду(контролю) щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності. Згідно відповіді боржника від 23.03.2020 року за результатами перевірки, яка проведена 13.11.2019 року порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності не виявлено. Відповідно до довідки виконавчого комітету Ворохтянської селищної ради №630 від 24.05.2017 року згідно договору купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 10.03.2015 року [PERSON] прийняла у власність однокімнатну квартиру загальною площею 17,5 кв.м., житловою площею 9,3 кв.м. Самочинна реконструкція квартири була проведена попередніми власниками у 2006-2008 роках. 13.08.2018 року Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області проведено плановий(позаплановий) захід державного нагляду(контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт при проведенні добудови до квартири [ADDRESS] за результатами якого складено акт №725/1009/м7/18. В акті зазначено, що при виїзді на місце будівництва встановлено, що [PERSON] згідно довідки Ворохтянської селищної ради по договору купівлі-продажу від 10.03.2015 року №629 відчужила дану квартиру та за вказаною адресою не проживає. Як вбачається із витягу з кримінального провадження, 13.11.2017 року на виконання ухвали Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області за скаргою [PERSON] до ЄРДР внесено кримінальне провадження №12017090110000182, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.356 КК України за фактом самовільного проведення [PERSON] у 2007-2008 роках добудови до своєї квартири по [ADDRESS] , чим порушено план забудови будинку. Окрім цього, 07.06.2021 року за заявою [PERSON] внесено відомості до ЄРДР та розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №42017091200000022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.358 КК України за фактом підроблення офіційного документу-звіту про незалежну ринкову вартість від 26.02.2016 року, який у подальшому був врахований при укладенні договору купівлі-продажу об`єкта нерухомості від 10.03.2015 року №НАМ57023. Листом за вих.№07-06/312 від 02.07.2019 року виконавчий комітет Ворохтянської селищної ради на виконання вимогу ухвали суду про витребування доказів повідомив про те, що у селищній раді та КП «Селищне комунальне підприємство» відсутній технічний паспорт за результатами первинної інвентаризації житлового будинку [ADDRESS] . Із акту обстеження житлового багатоквартирного будинку від 12.02.2020 року, складеного комісією Ворохтянської селищної ради у складі селищного голови, депутата селищної ради, інженера-землевпорядника та начальника селищного комунального підприємства за участю заявників-жителів квартири [ADDRESS] [PERSON] , [PERSON] та мешканців даного будинку, слідує, що проведеним обстеженням нежитлових приміщень житлового багатоквартирного будинку [ADDRESS] встановлено наявність у будинку вільного та безперешкодного доступу до нереконструйованої вільної частини горища(технічного приміщення по висоті від перекриття останнього поверху будинку до покрівлі) з загального коридору у будинку. При обстеженні горища не виявлено факту користування горищем мешканцями будинку. Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №314270182 від 04.11.2022 власником квартири [ADDRESS] загальною площею 17,5 к.в.м, загальною площею 9,3 кв.м. є [PERSON] , яка набула право власності на квартиру на підставі договору купівлі-продажу, серія та номер:355 від 11.10.2022 року, посвідченого приватним нотаріусом Надвірнянського районного нотаріального округу Фрісом П.Л., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:65101734 від 11.10.2022 року. Відповідно до дослідженого судом в якості письмового доказу висновку судової будівельно-технічної експертизи №035/10-2022 від 20.10.2022 року, проведеної у справі №354/145/16-ц, вид будівництва, що здійснено у квартирі [ADDRESS] класифікується як реконструкція. Так як у матеріалах справи відсутні будь-яка дозвільна документація на виконання будівельних робіт, погоджена проектна документація на роботи з реконструкції та правовстановлюючі документи можна вважати, що квартира [ADDRESS] являється самовільним будівництвом. Встановлення дерев`яних опорних стовпів на стіну квартири [ADDRESS] могло б стати причиною виникнення тріщин та інших руйнівних процесів у даній квартирі, так як це пряме втручання в цілісність житлової будівлі. Дане втручання могло б розбалансувати, змінити навантаження на несучі конструктивні елементи будівлі. Внаслідок проведених будівельних робіт порушено закони гармонійної побудови та архітектурно-художня виразність, тобто будинок перетворився в непривабливий, за своїм зовнішнім(екстер`єром) і внутрішнім(інтер`єром) виглядом, що несприятливо впливає на психологічний стан і свідомість мешканців. Розташування санітарно-технічного вузла квартири [ADDRESS] над житловими приміщеннями вказаного будинку не відповідає нормативним вимогам та правилам ДБНВ.2.2-15-2019 «Житлові будинки. Основні положення», п.2,28 яких не допускається розміщення туалету та ванної(або душової) над житловими кімнатами та кухнями. Не допускається кріплення приладів і трубопроводів безпосередньо до міжквартирних стін і перегородок, які огороджують житлові кімнати. Посилаючись на те, що реконструкція квартири [ADDRESS] здійснена без відповідних дозвільних документів, ДАБІ України звернулось до суду із вказаним позовом про приведення самочинно реконструйовано об`єкту у первісний стан. Надаючи оцінку правовідносинам, що склались між сторонами суд встановив наступне. Статтею 15 ЦК України\~визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. У відповідності до\~ст.16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, турдових, сімейних, житлових та інших првовілносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства-ч.1 ст.19 ЦПК України. Відповідно до ст.29 Закону України «Про планування і забудова територій» №\~1699-III від 20.04.2000 року(чинного на час проведення реконструкції із добудовою)\~виконання будівельних робіт передбачалось на підставі дозволу Державної архітектурної будівельної інспекції. Статтею 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» №\~687-XIV від 20.05.1999 року передбачено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». 12.03.2011 року набрав чинності Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року( надалі-Закон №3038-VI),\~який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.34 Закону №3038-VI \~(\~тут і\~надалі-у\~редакції,\~що була\~чинною на\~момент проведення\~перевірок контролюючим\~органом)\~замовник має\~право виконувати\~будівельні роботи\~після: 1)направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю- щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої \~влади,\~ що\~ забезпечує\~формування державної\~політики у\~сфері \~містобудування.\~ Форма\~ повідомлення\~ про\~початок виконання\~будівельних робіт\~та порядок\~його подання\~визначаються центральним\~органом \~виконавчої \~ влади,\~ що\~ забезпечує\~ формування\~ державної\~політики у\~сфері містобудування; 2)реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт -щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності; 3)видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності. Згідно із ч.5 ст.34 Закону №3038-VI контроль за виконанням підготовчих робіт з винесення інженерних мереж, будівельних робіт здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до ч.ч.1, 2, 5, 8 ст. 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи, підключати об`єкт будівництва до інженерних мереж та споруд без реєстрації зазначеної декларації забороняється. У разі якщо орган державного архітектурно-будівельного контролю не зареєстрував декларацію про початок виконання будівельних робіт або не прийняв рішення про відмову в її реєстрації в установлений цією статтею строк, право на виконання будівельних робіт виникає на одинадцятий робочий день з дня, коли декларація повинна бути зареєстрована або повернена. Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації. Як слідує зі змісту ст.38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб,істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. \~ \~ \~ \~У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. За змістом\~ст. 41 Закону № 3038-VI\~державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 466). Згідно із пунктами 2, 5,7, 18 Порядку №466 підготовчі роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію, а також після подання Держархбудінспекції або її територіальному органу повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень, або отримання зареєстрованої декларації про початок виконання підготовчих робіт. Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, крім винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних процедур у будівництві не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих робіт до Інспекції за місцезнаходженням об`єкта будівництва. Реєстрація декларації про початок виконання підготовчих робіт (далі - декларація) здійснюється з дотриманням вимог Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Відповідальність за порушення вимог, визначених цим Порядком, несе замовник відповідно до закону. Тобто, з урахуванням положень п.2 Порядку №466 щодо визначення терміну «будівельні роботи» та правовідносин, які врегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», порушення вимог ст. 36 вказаного Закону має місце у випадку не надання у визначеному порядку декларації про початок виконання будівельних робіт. Згідно п.п.1\~п.2\~Порядку здійснення\~державного архітектурно-будівельного\~контролю,\~затвердженого постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~23\~травня 2011\~року №\~553\~(далі\~-\~Порядок №553)\~державний архітектурно-будівельний\~контроль здійснюється\~за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції. Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Відповідно до\~п.7\~Порядку №\~553\~ підставами\~для проведення\~позапланової перевірки\~є:\~виявлення факту\~самочинного будівництва\~об`єкта перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів внутрішніх справ. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються до відповідного органу внутрішніх справ для встановлення особи суб`єкта містобудування- п. 9 Порядку № 553. Пунктами 16,17,20 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис). Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Частинами 1-5 ст.376 ЦК України встановлено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. Згідно з ч.7 ст.376 ЦК України у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану. Отже, відповідно до вимог частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України для задоволення позову у цій справі необхідно наявність таких фактів як неможливість перебудови об`єкту, або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови. Крім того, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил знесенню самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Знесення самочинного будівництва є крайньою мірою, яка передбачена законом, і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності. Таку правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема, у постановах від 06.03.2019 року у справі №\~810/5680/15 та у справі №\~\~ 814/2645/15, від 28.11.2018 у справі № 815/2311/15. Положення ч.1 ст.38 Закону №3038-VI встановлюють перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням. Зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії: 1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; 3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку. Тобто тягар доказування наявності вказаних фактів та умов покладається на суб`єкта владних повноважень, що звертається до суду, а їх перевірка покладена на суд. Зверненню суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом про зобов`язання знести самочинне будівництва передує саме наявність вищезазначених обставин. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду у постановах від 21.11.2018 року у справі № 826/12372/17, від 12.12.2018 року у справі №\~826/7203/17, за наслідками аналізу змісту частини першої статті 38 та пункту 3 частини четвертої статті 41 Закону № 3038-VI, статті 376\~ЦК України висловила правові позиції про те, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм, є неможливою, уповноважений видати припис про усунення порушень, у тому числі шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу на звернення до суду на підставі частини першої статті 38\~вказаного Закону у зв`язку з його невиконанням. У постанові Верховного Суду від 29.01.2020 року у справі № 822/2149/18 суд на підставі аналізу положень статті 376 ЦК України, статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зробив висновок, що у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Можливість перебудови та усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки. Для висновку про задоволення позову у цьому випадку визначальним та достатнім є той факт, що відповідач здійснив будівництво без документів, що дають право на це, і без належно затвердженого проекту та не виконав вимоги зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення. У постанові від 21.10.2020 року у справі №420/228/19 Верховний Суд висловив правові позиції про те, що залежно від ознак самочинного будівництва особи, зокрема, органи місцевого самоврядування, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво, знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. При цьому знесення самочинного будівництва можливе добровільно особою, яка його здійснила (здійснює), а також, за наявності для цього підстав, примусово, однак лише за рішенням суду, зокрема, ухваленим за позовом відповідного органу місцевого самоврядування та у разі неможливості здійснити перебудову такого будівництва. У постанові від 08.03.2023 року у справі №420/8499/20 Верховний Суд виклав наступний висновок: 1) пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову про знесення самочинного будівництва чи приведенню самочинно реконструйованого об`єкту у первісний стан передують такі дії:- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;- визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;- внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;- встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку; 2)\~\~за відсутності обов`язкових та визначальних обставин, які дають позивачу право на звернення до суду, не підлягає задоволенню вимога про приведення самочинно реконструйованого об`єкту у первісний стан. Наявними у матеріалах даної справи судовими рішеннями Яремчанського міського суду від 29.02.2016 року у справі №354/877/15-а, Львівського апеляційного адміністративного суду від 24.05.2017 року та від 22.11.2017 року встановлено, що відповідач [PERSON] протягом 2005-2008 років провела реконструкцію та добудувала дві кімнати до належної їй на той час на праві власності квартири [ADDRESS] і розширила кухню. Про той факт, що реконструкція даної квартири була здійснена безпосередньо відповідачем [PERSON] станом на вересень 2015 року було відомо і позивачу у справі, що підтверджується дослідженими судом листами Управління ДАБІ в Івано-Франківській області за №1009/02-37/417вих від 10.08.2015 року, адресованому прокурору м. Яремче, №Б-19/1009/276/2 від 04.09.2015 року та №40-203-19/02-37/8245 від 07.09.2015 року адресованими [PERSON] та [PERSON] та №Б-19/1009/276/3 від 09.09.2015 року, адресованому народному депутату [PERSON] . Незважаючи на це, Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області в ході проведення 04.12.2015 року позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у\~\~сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів зафіксовано в акті перевірки факт проведення реконструкції з добудовою двох кімнат до квартири [ADDRESS] без декларації про початок виконання будівельних робіт забудовником [PERSON] , відносно якої був складений протокол про адміністративне правопорушення за ч.7 ст.96 КУпАП та внесений припис про усунення виявлених порушень законодавства шляхом подання декларації про початок виконання будівельних робіт, який підлягав виконанню у 90-денний термін. Як встановлено судом, винесена в подальшому постанова\~№255/1009/02 - 43/2015 від 18.12.2015 року про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за порушення вимог ч.7 ст.96 КУпАП за фактом виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, була скасована у судовому порядку, з підстав притягнення до відповідальності неналежного суб`єкта, а постановою Управління ДАБІ в Івано-Франківській області №73/1009/02-43/2017 від 25.05.2017 року було закрите провадження у порушеній відносно [PERSON] справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.188-42 КУпАП за фактом невиконання вимог припису від 04.12.2015 року, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Львівський апеляційний адміністративний суд у постанові від 22.11.2017 року у справі №876/6639/17 встановив факт протиправної бездіяльності управління ДАБІ в Івано-Франківській області щодо фіксації, складення акту, внесення припису та притягнення до відповідальності осіб, що самовільно провели інженерні мережі, здійснили перепланування і добудову до квартири [ADDRESS] та осіб, які використовують ці об`єкти без прийняття їх в експлуатацію та зобов`язав вчинити відповідні дії, натомість позивач, ще до набрання даним судовим рішенням законної сили та його виконання, звернувся до суду із вказаним позовом. У ході судового розгляду представник позивача вказав, що відповідальною за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності є відповідач [PERSON] , а тому саме на ній лежить обов`язок з приведення самочинно реконструйованого об`єкта будівництва у попередній стан за власний рахунок. Таким чином, судом встановлено і це повністю підтверджується дослідженими доказами, що Управлінням ДАБІ в Івано-Франківській області після встановлення суб`єкта містобудування, яким була проведена реконструкція із добудовою до квартири [ADDRESS] без подання декларації про початок виконання будівельних робіт, тобто за відсутності належних дозвільних документів, не було вжито жодного із передбачених законодавством заходів реагування, а відтак суд приходить до висновку, що у даній справі на момент звернення органу державного архітектурно-будівельного контролю до суду були відсутні дві з обов`язкових та визначальних обставин, які дають позивачу право позивачу на звернення до суду із позовом про знесення самочинного будівництва, а саме- винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відносно відповідача [PERSON] та встановлення факту невиконання нею вимог зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення. За таких обставин, оскільки на момент розгляду справи відсутній як юридичний факт та як адресований відповідачці [PERSON] акт індивідуальної дії - припис зобов`язального характеру, невиконання якого надавало би позивачу підстави для звернення до суду, а відтак і підстави для прийняття судом рішення про зобов`язання [PERSON] привести самочинно реконструйований об`єкт за адресою [ADDRESS] у попередній стан шляхом знесення проведеної добудови за власний рахунок, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити з цих підстав. До аналогічних висновків прийшов Верховний Суду у постанові від 21.09.2022 року у справі № 540/1808/19. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Оскільки належним відповідачем за позовом про знесення самочинного будівництва чи приведення самочинно реконструйованого об`єкту у первісний стан є особа, яка здійснила відповідне будівництво, а також зважаючи на те, що позивачем у даній справі не заявлено жодних самостійних позовних вимог щодо відповідача [PERSON] та залученого співвідповідача [PERSON] у задоволенні позову в цій частині слід відмовити, оскільки він пред`явлений до неналежних відповідачів, що є самостійною підставою для відмови в позові. При цьому суд також враховує те, що на даний час на розгляді у Яремчанському міському суді Івано-Франківської області перебуває цивільна справа №354/145/16-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] , Ворохтянської селищної ради Надвірнянського району Івано-Франківської області, Державної інспекції архітектури та містобудування України про зобов`язання припинити спорудження та експлуатацію самовільно побудованих приміщень та інші дії, які порушують право спільної сумісної власності та демонтувати самовільно побудовані приміщення і привести покрівлю, дах, горище та архітектурний вигляд покрівлі багатоквартирного житлового будинку до попереднього стану. Щодо розгляду даного спору в порядку цивільного судочинства суд зазначає наступне. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11.04.2018 року у справі №161/14920/16-а відступила від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 05.11.2016 року у справі № 21-1959а16 про те, що об`єкти самочинного будівництва належать до об`єктів цивільних прав, а тому спори за позовами органів державного архітектурно-будівельного контролю про зобов`язання знесення самочинного будівництва підлягають розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства, оскільки такі спори не стосуються захисту прав, свобод та інтересів у сфері публічно-правових відносин, а пов`язані з вирішенням питань щодо речових прав та вказала, що дії органу державного архітектурно-будівельного контролю здійснюються ним як суб`єктом владних повноважень послідовно в чітко визначеному порядку. Зокрема такий орган, що наділений контролюючими функціями, видає припис, який є обов`язковим до виконання і може бути оскаржений до суду. Оскільки дії щодо видання припису є публічно-правовими, то і подальше звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта зумовлено правовідносинами публічно-правового характеру й повинно розглядатись у порядку адміністративного судочинства. Звертаючись до суду з позовом про знесення об`єкту самочинного будівництва і мотивуючи такий позов порушеннями архітектурних, містобудівних, пожежних, санітарних або інших подібних норм і правил, суб`єкт владних повноважень діє не з метою захисту своїх приватних прав та інтересів, а з метою захисту прав та інтересів громади або невизначеного кола осіб від можливих порушень їхніх прав та з метою запобігти можливих суспільно значимих несприятливих наслідкам порушення відповідних норм і правил. Метою знесення об`єктів самочинного будівництва за позовом органів державного архітектурно-будівельного контролю є не перехід права власності на ці об`єкти, а приведення будівництва у відповідність до імперативних вимог публічно-правових норм, направлених на захист суспільних інтересів. Таким чином, спори, які виникають за участю суб`єкта владних повноважень з метою реалізації у спірних відносинах наданих йому законодавством владних управлінських функцій стосовно виявлення факту самочинного будівництва та усунення порушень шляхом знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування є публічно-правовими. З огляду на це, відносини між сторонами у даній справі є публічно-правовими, а тому даний спір слід було би розглядати за правилами адміністративного судочинства. \~ \~ \~ \~Як встановлено судом, ДАБІ України звернулась до суду із вказаним позовом в порядку цивільного судочинства 29.11.2017 року, тобто до того як Велика Палата Верховного Суду 11.04.2018 року відступила від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 05.11.2016 року у справі № 21-1959а16, однак у подальшому зі зміною судової практики виникли підстави для закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України. Разом з тим, як зазначено у позовній заяві зазначено і це підтверджується наданими позивачем доказами та інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень, до звернення до суду із вказаним позовом в порядку цивільного судочинства, ДАБІ України був поданий аналогічний позов в порядку адміністративного судочинства до Івано-Франківського окружного суду, однак ухвалою суду від 06.11.2017 року у справі №809/1509/17 відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ДАБІ України до [PERSON] , [PERSON] про приведення до попереднього стану самочинно реконструйованої квартири [ADDRESS] із посиланням на те, що вказаний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.5 ст.170 КАС України, повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається. Із урахуванням викладеного суд вважає, що постановлення за правилами адміністративного судочинства ухвали про відмову у відкритті провадження у справі № 809/1509/17, перешкоджає ДАБІ у реалізації права на доступ до суду належної юрисдикції. Таким чином, з огляду на імперативний припис ч.5 ст.170 КАС України, з метою уникнення юрисдикційного конфлікту у випадку закриття провадження у справі, суд прийшов до висновку, що розгляд цього спору слід завершити за правилами цивільного судочинства. До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18.12.2019 року у справі №579/968/17. \~ \~ \~ \~Однією з засад судочинства, регламентованих п.4 ч.3\~ст.129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до положень ч.3 ст.12, ч.1 ст.81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із ч.6 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною першою ст.76\~ЦПК\~України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.2 ст.89\~ЦПК\~України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно зі ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з"ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд на основі всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього з`ясування фактичних обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, оцінивши наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, з`ясувавши їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, приходить до переконання що у задоволенні позовних вимог ДІАМ України до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про приведення до попереднього стану самочинно реконструйованої квартири [ADDRESS] слід відмовити у повному обсязі. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України у зв`язку із відмовою у позові понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed