Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-19 00:00:00

Адвокат Янковенко Сергій Миколайович в інтересах [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа Друга київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог зазначиd, що [INFO] помер батько позивачf [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно у вигляді домоволодіння за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиною спадкоємицею після померлого батька. 24.02.2022 в Україні розпочалась збройна агресія Російської Федерації, внаслідок чого позивач була змушена виїхати за кордон, де перебувала протягом тривалого часу. На території міста Києва та області, які були територією активних бойових дій, було фактично зупинені будь-які звернення до нотаріуса, зокрема, вчинення нотаріальних дій щодо нерухомого спадкового майна. Після повернення в Україну вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. 29.03.2023 було відкрито спадкову справу щодо спадкування майна померлого [PERSON] . Проте постановою від 01.04.2023 нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона пропустила строк для прийняття спадщини. Позивач з поважних причин пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини, через об`єктивні причини, зокрема, збройну агресію Російської Федерації, які не залежали від її волі та на які вона не мала змоги вплинути. Просила визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , а також залишити судові витрати по оплаті судового збору за позивачем. Відповідачем Київською міською радою подано відзив на позовну заяву, який не приймається судом з огляду на порушення строків його подання, встановленого ухвалою суду, та відсутності підстав для визнання поважними причин пропуску строку на його подання. Як вбачається із рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, 31.05.2023 відповідачем отримано копію ухвали суду про відкриття провадження від 15.05.2023 разом із копією позовної заяви із додатками. Отже, відповідач повинен був подати відзив на вказану позовну заяву в строк до 15.06.2023, включно. Відзив на позовну заяву відповідачем поданий до суду 16.06.2023, що підтверджується відбитком поштового штемпеля на конверті. Як вбачається із змісту відзиву, відповідачем у відзиві не зазначено обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання відзиву, які позбавили відповідача об`єктивної можливості у встановлений судом строк скласти і подати відзив на позовну заяву. За таких обставин, суд вважає, що відповідач пропустив строк подання відзиву без поважних причин та не приймає відзив. 15.05.2023 судом постановлено ухвалу про відкриття провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. 20.06.2023 судом постановлено ухвалу про витребування доказів та ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Учасники справи в судове засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Янковенко С.М., представник відповідача Київської міської ради та представник третьої особи Другої київської державної нотаріальної контори надали заяви про розгляд справи без їх участі. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у м. Київ, є батьком [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 15.01.1982 та копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 26.11.2021, копією повного витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть від 29.03.2023 №00039058997, копією довідки про причини смерті від 26.11.2021 №1308. Відповідно до копії свідоцтва про право приватної власності на домоволодіння від 12.02.1992 [PERSON] належить домоволодіння, розташоване за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до відомостей, зазначених у паспорті громадянина України для виїзду за кордон [NUMBER] [PERSON] 05.03.2022 виїхала за межі України, а повернулась 16.07.2022. 29.03.2023 [PERSON] звернулася із заявою про прийняття спадщини, а Другою київською державною нотаріальною конторою була зареєстрована спадкова справа №70458679 (у спадковому реєстрі) та №163/2023 (у нотаріуса), де спадкодавцем є [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Вказані обставини підтверджуються копією спадкової справи №163/2023. 01.04.2023 Другою київською державною нотаріальною конторою винесено постанову №1090/02-31, згідно з якою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , який належав [PERSON] , померлому [INFO] , в зв`язку з пропуском строку, встановленого для прийняття спадщини. Частиною першою статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які викладені у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Частиною 2 ст. 11-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). Згідно з роз`ясненнями, які викладені у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судом встановлено, що з урахуванням положень ст.ст. 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України (які діяли на момент виникнення спірних правовідносин), позивач [PERSON] отримала право на спадкування після смерті свого батька [PERSON] , як спадкоємець за законом. Разом з тим, оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем, суд відзначає, що батько позивача [PERSON] на момент своєї смерті проживав у м. Київ. Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 було введено воєнний стан в Україні. Через військову агресію Російської Федерації позивач виїхала за межі України. Під час перебування позивачки за кордоном в квітні 2022 року сплинув строк для подання заяви про прийняття спадщини. Через виниклу небезпеку для позивача [PERSON] , а також відключення державних реєстрів, які виключали можливість звернення позивача до нотаріуса, у неї виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Зазначені обставини, на думку суду, об`єктивно ускладнювали можливість реалізації позивачем права звернутися в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті померлого батька. Суд вважає, що зазначені обставини є об`єктивними, не залежать від волі позивача та є поважними причинами пропуску строку для подання нею заяви для прийняття спадщини. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе визнати причини пропуску строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті батька поважними та задовольнити позовні вимоги, визначивши позивачу додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці. Таким чином, позовна заява [PERSON] підлягає задоволенню. Згідно із ч. 1, 3 ст. 141 ЦПК України з урахуванням клопотання позивача про покладення на неї судових витрат, пов`язаних з оплатою судового збору, суд вважає за можливе судові витрати по оплаті судового збору у сумі 1073,60 грн. залишити за позивачем.

Outcome: approved