Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовом та просить визнати дії Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» щодо нарахування заборгованості за послуги централізованого опалення, за адресою [ADDRESS] , станом на 01 жовтня 2021 р. у розмірі 10 071,32 грн. - незаконним; зобов`язати відповідача здійснити перерахунок заборгованості за послуги централізованого опалення за адресою [ADDRESS] , пред`явленої на 01 жовтня 2021 р., в розмірі 10 071,32 грн. шляхом скасування незаконних донарахувань у розмірі 10 071,32 грн. за період вересень 2020 року-вересень 2021 року, стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] моральну шкоду в розмірі 4 000 грн., стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] збитки у вигляді неотриманої субсидії на відшкодування ЖК послуг у період травень 2020 р. - вересень 2021р. у розмірі 2 920,07 грн. В обґрунтування позову зазначено, що позивач зареєстрована та проживає за адресою [ADDRESS] , та сплачує вартість комунальних послуг вчасно та в повному обсязі. Однак, починаючи з жовтня 2020 року, відповідач, здійснивши перерахунок, включив до рахунку-повідомлення, адресованого позивачу, заборгованість по сплаті послуг за централізоване опалення в розмірі 690,20 грн. Позивач зазначає, що будь-якої заборгованості по сплаті комунальних послуг остання не мала, більше того, не зрозуміло, як утворилась заборгованість з оплати послуги централізованого опалення в жовтні, якщо опалювальний сезон ще не був розпочатий. Крім того позивач зазначає, що через наявний борг остання була позбавлена скористатись правом на отримання допомоги від держави у вигляді субсидій по ЖКП, а тому не отримана субсидія є збитком в розмірі 2920,07 грн. Між тим, неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральної шкоди з урахуванням об`єму та характеру завданих моральних страждань, яку позивач оцінила в розмірі 4000 грн. Ухвалою судді у справі відкрито провадження та вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. До суду надійшов відзив на позовну заяву, яким представник КП «Київтеплоенерго», заперечує проти задоволення позову, зазначаючи про те, що нарахування сум за надані послуги з постачання теплової енергії здійснювались відповідно до положень законодавства та укладеного із споживачем договором. Представник відповідача зазначає, що на підставі Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення затверджених постановою КМУ № 630 від 21.07.2005 року (надалі - Правила 630) та Методики розрахунку кількості теплоти, спожитої на опалення місць загального користування багатоквартирних будинків, та визначення плати за їх опалення затвердженої наказом Міністерство будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 359 від 31.10.2006 року (надалі - Методика № 359) були наявні підстави для здійснення корегувань нарахованих за послуги з централізованого опалення наданих за адресою позивача. При здійсненні коригувань відповідачем було застосована алгоритм, при якому при отриманні фактичних показань квартирних засобів обліку виконавець зобов`язаний провести коригування за попередній звітній період для усіх споживачів будівлі без прив`язки до наявності чи відсутності у їх приміщеннях засобів обліку. У зв`язку із постійним уточненням даних по індивідуальним засобам обліку теплової енергії квартири наведеного будинку (встановлення нових засобів обліку теплової енергії в деяких квартирах, несвоєчасне (невірне) надання споживачами показань квартирних засобів обліку теплової енергії тощо), що в свою чергу, через незалежні від Підприємства причини, упродовж усього періоду нарахувань за послугу централізованого опалення призводить до постійних перерахунків з урахуванням нових даних коригування нарахувань за послугу з централізованого опалення може бути як у бік зменшення, так у бік збільшення. Як зазначає представник відповідача у відзиві, за спірний період підприємством, у зв`язку із обставинами зазначеними вище, здійснювались коригування сум нарахованих за послуги з централізованого опалення та наводить відповідні розрахунки у відзиві. Крім того, представник відповідача зазначає, що за квартирним засобом облікової енергії позивача закінчився строк повірки, а тому розрахунки проводились за показаннями будинкового засобу обліку. Дослідивши матеріали цивільної справи, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, що мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та на яких ґрунтується позовні вимоги, оцінивши докази на предмет належності, достовірності та допустимості у їх сукупності, судом встановлено наступне. [PERSON] зареєстрована та проживає у квартирі за адресою: [ADDRESS] та є споживачем послуг з централізованого опалення, що надає відповідач за особовим рахунком [NUMBER] . Позивач не погоджується з нарахованими сумою за опалення та просить суд зобов`язати КП «Київтеплоенерго» скасувати нараховану плату за послуги централізованого опалення у розмірі 10 071,32 грн. Сторонами не заперечується, що КП «Київтеплоенерго» є виконавцем послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води в житловому будинку за адресою [ADDRESS] за спірний період. Питання нарахувань послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води регулюються Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, та іншими нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг. Як стверджує відповідач, розподіл обсягів комунальних послуг між споживачами за квартирою позивача в період з листопада 2019 по квітень 2020 здійснювався за п. 3 ч. 2 ст. 10 ЗУ «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання», а саме: визначений за допомогою вузла (вузлів) комерційного обліку (а у випадках, передбачених частиною другою статті 9 цього Закону, - за розрахунковим або середнім споживанням) обсяг спожитої у будівлі теплової енергії включає обсяги теплової енергії на опалення житлових та нежитлових приміщень, які є самостійними об`єктами нерухомого майна, опалення місць загального користування, гаряче водопостачання (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді), забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції) та розподіляється між споживачами в такому порядку загальний обсяг теплової енергії (крім обсягу теплової енергії, витраченого на приготування гарячої води, забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції), опалення місць загального користування та допоміжних приміщень будівлі, а також приміщень, де встановлені вузли розподільного обліку теплової енергії/прилади - розподілювачі теплової енергії) розподіляється між споживачами, приміщення/опалювальні прилади яких не оснащені вузлами розподільного обліку теплової енергії/приладами - розподілювачами теплової енергії, пропорційно до опалюваної площі (об`єму) таких споживачів. Зазначена методика розподілу теплової енергії між споживачами застосовувалась до позивача у зв`язку із завершенням терміну повірки КЗОТЕ, при цьому у вересні 2020 року по особовому рахунку позивача внесено інформацію про заміну КЗОТЕ та з жовтня 2020 року нарахування здійснювались відповідно до показників влаштованого КЗОТЕ у квартирі позивача. При цьому [PERSON] не надала до суду відомостей про КЗОТЕ, який був влаштований у квартирі позивача за спірний період, тобто, чи дійсно строк повірки КЗОТЕ добігав кінця в 2019 році, чи був прилад замінений на інший у вересні 2020, що позбавляє суд можливості перевірити правильність нарахувань, зроблених відповідачем. Плата за послугу з ЦО для окремої квартири з квартирним засобом обліку теплової енергії (КЗОТЕ) визначається як сума обсягу теплової енергії, спожитої на опалення квартири, визначеного згідно з показаннями квартирного засобу обліку, та обсягу теплової енергії, що витрачений як частка квартири на опалення МЗК, помножена на встановлений тариф. Обсяг теплової енергії, спожитої на опалення квартири без КЗОТЕ, визначається пропорційно опалювальної площі цієї квартири в загальній площі квартир без КЗОТЕ до кількості теплової енергії, яка є різницею між загальним обсягом теплової енергії на потреби ЦО, та сумою витрат теплової енергії згідно з показаннями всіх КЗОТЕ і обсягу теплової енергії на потреби ЦО МЗК. Відповідно до п. 2 ст. 11 Закону споживач щомісяця передає показання вузлів розподільного обліку виконавцю відповідних комунальних послуг. Також, ч. 2 п. 14 та п. 18, п. 20 Правил встановлено, що показання квартирних засобів обліку знімаються та передаються споживачем щомісяця. Отже, відповідальність за правдивість та своєчасність надання показань законодавством покладено саме на споживача. Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку за розрахунковий період (показання не були передані споживачем), плата за послуги протягом трьох місяців нараховується споживачу за середньодобовим обсягом споживання відповідної послуги за останні дванадцять місяців з урахуванням кількості днів її надання (для послуг з теплопостачання - за середнім споживанням попереднього опалювального періоду), а по закінченню цього строку - як для приміщення, що не обладнане квартирним засобом обліку. Враховуючи вищезазначене, споживачі, які не передали показання квартирного засобу обліку, отримують рахунки з розрахунковими нарахуваннями. Після повідомлення споживачем показань квартирного засобу обліку теплової енергії КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» здійснює коригування нарахувань відповідно до фактичних показань. Слід зазначити, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність" законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. З відповіді відповідача, наданої за зверненням позивача, від 01.09.2021 № 90/3/2/13507 вбачається, що будинок має три вводи, кожний з яких обладнано окремим вузлом обліку теплової енергії марки MULTICAL UF 601 та частково квартирними засобами обліку теплової енергії (КЗОТЕ). Отже, облік теплової енергії, спожитої наведеним будинком, здійснюється за допомогою трьох загальнобудинкових теплолічильників. Зазначені засоби обліку теплової енергії обліковує сумарну витрату теплової енергії на потреби централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води (ЦО та ЦПГВ), а саме: - зав. № 6350080 (діапазон розповсюдження на квартири 1-256, 620-625); - зав. № 6282614 (діапазон розповсюдження на квартири 257-355 ); - зав. № 6350079 (діапазон розповсюдження на квартири 356-612 ). Також будинок обладнано засобом обліку холодної води, що йде на потреби централізованого постачання гарячої води. Згідно з наявної облікової бази даних Підприємства загальна опалювальна площа житлових приміщень Будинку становить 45 922,80 кв. м, з якої загальна опалювальна площа квартир 1 -256, 620-625 - 19 880,50 кв. м, опалювальна площа місць загального користування для всіх квартир Будинку - 12 288 кв. м, нежитлові приміщення, які би були підключені до загальнобудинкової системи теплопостачання Будинку відсутні. Тому, за особовими рахунками квартир, де встановлено квартирні засоби обліку теплової енергії (КЗОТЕ), проте не було надано доступ для контрольного зняття показань, а також де не підтверджено придатність до роботи таких засобів (закінчено/невідомий термін чергової повірки), у програмному забезпеченні підприємства було знято ознаку наявності КЗОТЕ. Нарахування за послугу з ЦО для таких квартир здійснено як для квартир без КЗОТЕ. Після отримання інформації щодо фактичних показань КЗОТЕ та підтвердження їх робочого стану підприємство відновлює ознаку наявності КЗОТЕ та здійснює відповідні корегування нарахувань відповідно до фактичного споживання. Слід зазначити, що після проведених корегувань згідно фактичними показаннями КЗОТЕ та перерозподілу показань будинкового вузла комерційного обліку теплової енергії здійснені перерахунки за послугу з ЦО для мешканців квартир, що не обладнано КЗОТЕ, можуть бути як в сторону збільшення так і в сторону зменшення. КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» у своїй діяльності керується принципами державної політики у сфері теплопостачання, зокрема принципом взаємної відповідальності суб`єктів відносин за якісне надання комунальних послуг. Підприємство має забезпечувати температурний та гідравлічний режими роботи системи теплопостачання. У судовому засіданні позивачем не доведено факту неправомірності дій КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО». Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких Суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77, ст. 80 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. В п. 27 Постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З матеріалів справи не вбачається та в судовому засіданні не доведено, що КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» порушило права та інтереси позивача. Таким чином, з урахуванням викладеного, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. Оскільки в задоволені позову відмовлено, тому вимога позивача про відшкодування моральної шкоди та стягнення збитків не підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed