Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-06 00:00:00

Представник АТ «КБ «Глобус» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором в якому просить стягнути з [PERSON] [INFO] (зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] , ідентифікаційний номер [NUMBER] ) на користь Акціонерного товариства "Комерційний Банк "Глобус" (ідентифікаційний код 35591059, місцезнаходження : 04073, м. Київ, Куренівський провулок, буд. 19/5) заборгованість за договором на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки від 12.12.2016 року зі змінами в розмірі 41432 грн. 90 коп. з яких 24333 грн. 77 коп. - прострочена заборгованість по кредиту, 17099 грн. 13 коп. - прострочена заборгованість по процентам. Судові витрати по справі стягнути з відповідача в розмірі 2684 грн. судового збору та 6000 грн. витрати на професійну правничу (правову) допомогу. Позовну заяву мотивує тим, що 12.12.2016 року між ПАТ «Комерційний Банк «Глобус» та [PERSON] укладено Договір на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору, яким встановлено ліміт овердрафту. Відповідно до умов договору банком відкрито позичальнику картковий рахунок № [NUMBER] за програмою кредитування овердрафт «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів ПАТ «КБ «Глобус» на умовах ( з урахуванням змін, внесених згідно з положеннями договору): сума ліміту овердрафту - 25 000 грн.; строк дії ліміту овердрафту - 12 місяців з 12.12.2016 року по 10.12.2022 року; фіксована процентна ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних) - 46,80 %; процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) - 0,000001%. Позичальником не виконано умови договору п. 3.4.14, 3.4.15, внаслідок чого виникла заборгованість за договором, яка станом на 01.05.2023 року складає 41432 грн. 90 коп., в тому числі: 24333 грн. 77 коп. - прострочена заборгованість по кредиту, 17099 грн. 13 коп. - прострочена заборгованість по процентам. Крім тогопредставник АТ «КБ «Глобус» просить стягнути судовий збір та витрат на професійну правничу допомогу. У судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві поданій до суду просить справу розглядати без виклику сторін успрощеному провадженні, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, крім того подано клопотання про розгляд справи без його участі. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Гребенар О.В. подав до суду відзив. Однак, ухвалою Теребовлянського районного суду від 07.09.2023 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача [PERSON] у прийнятті відзиву на позовну заяву, як такий, що поданий із пропуском строк. Відповідно до ч. 1 ст. 277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Відповідно до ч. 1 ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відповідно до ч. 5 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин. Відповідно до ч. 4 ст. 279 ЦПК України перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач не подав відзив. Ураховуючи наявність усіх умов, визначених статтею 280 ЦПК України, суд прийшов до переконання про можливість здійснення заочного розгляду даної справи та ухвалення за наслідками її розгляду заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється за відсутністю сторін. Згідно з ч. 4 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Дослідивши матеріали справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі наявні докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з таких підстав. 12.12.2016 року [PERSON] звернувся до АТ «КБ «Глобус» та підписав анкету заяву № 15/88 на приєднання до Договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки шляхом подачі заяви анкети № 15/88 на приєднання до вказаного Договору, яким встановлено ліміт овердрафту. 28.12.2018 року Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Глобус» змінило своє найменування на Акціонерне товариство «Комерційний банк «Глобус», яке виступає правонаступником усіх прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус», яке в свою чергу є правонаступником Відкритого акціонерного товариства «Комерційний банк «Глобус», зареєстрованого Національним банком України 29.11.2007р. за № 320. У анкеті-заяві зазначено, що [PERSON] своїм підписом підтвердив публічну пропозицію ПАТ «КБ «Глобус» на укладення цього договору, яка розміщена на сайті ПАТ КБ «Глобус» www.globusbank.com.ua і беззастережно приєдналася до умов цього Договору, усвідомлюючи, що Договір вважається укладеним з дня отримання банком заповненої та підписаної відповідачем заяви-анкети на приєднання до договору на відкриття поточного рахунку та обслуговування платіжної картки ПАТ «КБ «Глобус» (для фізичних осіб), а також підтвердив, що ознайомлений та цілком згідний з умовами Договору ПАТ «КБ «Глобус», діючими картковими лімітами, Тарифами, умовами Програми кредитування, Правилами користування міжнародними платіжними картками. Так само відповідач своїм підписом підтвердив, що всі умови Договору ПАТ «КБ «Глобус» йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення, свій примірник цієї заяви-анкети, довідку про розрахунок орієнтованої сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки та лист-повідомлення про умови кредитування та орієнтовну сукупну вартість кредиту в ПАТ «КБ «Глобус» отримав в день укладення Договору (підписання заяви-анкети). Відповідно до умов Договору Банком відкрито Позичальнику програму кредитування кредитна карта «Запасочка» для фізичних осіб клієнтів ПАТ «КБ «Глобус» на наступних умовах: сума ліміту овердрафту 6800,00 грн; строк дії ліміту овердрафту 24 місяці з 12.12.2016 по 11.12.2018; фіксована процента ставка у разі непогашення кредитної заборгованості у пільговий період кредитування (річних)36,00%; процентна ставка в пільговий період кредитування (річних) 0,000001%. 12.12.2016 [PERSON] отримав платіжну картку у непошкодженому стані, та запечатаний конверт з ПІН-кодом, а також підтвердив, що ознайомлений з правилами користування карткою та зобов`язується їх виконувати, про що проставив свій підпис у розписці. Пунктом 1.1.18. Договору визначено термін Пільговий період кредитування - це період кредитування, що починається з дня виникнення заборгованості по Дозволеному овердрафту, та діє протягом 30 календарних днів з дати виникнення заборгованості по Дозволеному овердрафту. Відповідно до п. 1.2.3. договору "Проценти за користування Овердрафтом нараховуються в розмірі та валюті Рахунку за фактичний строк користування кредитними коштам, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на Рахунку в розмірі процентної ставки, зазначеної в заяві на приєднання та Тарифах банку." Пунктом 3.4.14. Договору визначено, що Позичальник (Клієнт) зобов`язується сплатити проценти за користування Дозволеним овердрафтом в строк до 10 (десятого) числа місяця, наступного за місяцем їх нарахування або в день розірвання Договору у разі досягнення сторона домовленості про розірвання цього Договору на підставі заяви на розірвання Договору або у разі дострокового розірвання Договору відповідно до п. 3.1.6. Згідно з пункту 3.1.14. цього Договору регламентує, що Банк має право вимагати дострокового повного повернення заборгованості за дозволеним овердрафтом, у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом зобов`язань за Договором. Пункт 3.1.6. встановлює, що у випадку невиконання або неповного виконання Клієнтом умов Договору (в т.ч. одноразового прострочення сплати процентів за користування овердрафтом, суми комісії за надані Банком послуги), Банк має право заблокувати ліміт дозволеного овердрафту та достроково розірвати даний Договір та стягнути повну суму заборгованості за Договором на момент його розірвання. Пунктом 3.4.14. Договору визначено, що Позичальник (Клієнт) зобов`язується сплатити проценти за користування Дозволеним овердрафтом в строк до 10 (десятого) числа місяця, наступного за місяцем їх нарахування або в день розірвання Договору у разі досягнення сторона домовленості про розірвання цього Договору на підставі заяви на розірвання Договору або у разі дострокового розірвання Договору відповідно до п. 3.1.6. Відповідач зобов`язаний повернути заборгованість за Дозволеним овердрафтом в межах строку дії Ліміту дозволеного овердрафту, зазначеного в п. 2.5. Договору, а заборгованість за Недозволеним овердрафтом в день її виникнення (Пунктом 3.4.15. Договору). Згідно з пунктом 3.4.16. Договору Клієнт Зобов`язується за користування неповернутою в строк сумою Дозволеного овердрафту та/або непогашення в строк процентів за користування ним, сплачувати проценти та штрафи відповідно до умов цього Договору та Тарифів банку. Відповідно до п. 5.1.1 Сторони домовилися, що у випадку зміни економічної ситуації, погіршення фінансового стану банківської системи чи з метою недопущення збитковості даної послуги банк вправі вносити зміни, доповнення до цього договору. Включаючи зміни тарифів на послуги, що надаються держателю ПК. Такий правочин банку створює чи змінює відповідним чином права та обов`язки банку та/або клієнта (і відповідно держателів ПК) за цим договором і набуває чинності з дати, вказаної вньому. У разі припинення дії даного Договору (його розірвання) за ініціативою Клієнта або за ініціативою Банку, ПК анулюються, а заборгованість Клієнта має бути погашено в день припинення дії цього Договору (його розірвання) (пункт 5.4 Договору). Також, 12.12.2016 року [PERSON] підписав та отримав довідку про розрахунок орієнтовної сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки, а також лист-повідомлення про умов кредитування та орієнтовну сукупну вартість кредиту в ПАТ «КБ «Глобус». Однак, [PERSON] не виконав умови договору, внаслідок чого виникла заборгованість за Договором, яка станом на 01.05.2023 складає 41432 грн. 90 коп. з яких 24333 грн. 77 коп. - прострочена заборгованість по кредиту, 17099 грн. 13 коп. - прострочена заборгованість по процентам. 02.05.2023 року на адресу відповідача банком направлено вимогу про погашення заборгованості № 1-1737. Вимоги банку не виконані, заборгованість не сплачено. Оскільки, відповідачем не здійснено своєчасне погашення (повернення) грошових коштів за овердрафтом після завершення пільгового періоду та не сплачено проценти за користування дозволеним овердрафтом, позивачем нараховані проценти у розмірі 46,80% річних, (відповідно 3,9% на місяць) на суму існуючої заборгованості за овердрафтом. В той же час відповідачем здійснювалось і часткове погашення заборгованості. Відповідно до п. 2.7. Договору погашення заборгованості за Договором здійснюється за рахунок надходження коштів на Рахунок Клієнта, в наступній черговості:прострочена заборгованість за нарахованими процентами; прострочена заборгованість за Недозволеним (простроченим) овердрафтом; строкова заборгованість за нарахованими процентами; строкова заборгованість за Дозволеним овердрафтом. За змістом статей 626, 628ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до вимог статті 629 ЦК України договір є обов`язковий для виконання сторонами. З гідно з частиною першою та другою статті 633ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона-підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіта бо наданняпослуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Частиною першою статті 638ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до статей 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. В силу вимог частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до вимог частини першої статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно з вимогами частини першої статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його в строк, встановлений договором або законом. Положенням статті 610 ЦК України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до вимог частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1)припинення зобов`язаннявнаслідок односторонньоївідмови відзобов`язання,якщо цевстановлено договором або законом, або розірваннядоговору; 2)зміна умов зобов`язання; 3)сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (стаття 625 ЦК України). Відповідно до статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з абзацом першим частини першої статті 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі) у строк та в порядку, що встановлені договором. У частині першій статті 1050 ЦК України зазначено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 ЦК України. Частиною 2 цієї статті передбачено, що якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Відповідно до частин першої та другої статті 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Доказами, які можуть підтверджувати наявність кредитної заборгованості боржника перед банком та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з вказаними положеннями закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Виписка по картковому рахунку може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судами у сукупності з іншими доказами. До такого правового висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 16.09.2020 при розгляді цивільної справи № 200/5647/18. З долученої до матеріалів виписки по особовому рахунку відповідача за період з 12.12.2016 до 01.04.2021 вбачається, що на виконання вимог Договору банком відкритий відповідачу картковий рахунок та встановлена сума ліміту овердрафту. Також з вказаної вище виписки вбачається, що відповідач використовував надані йому кредитні кошти та частково сплачував заборгованість за Договором. Однак, як убачається із детального розрахунку заборгованості, [PERSON] не виконав умови Договору, внаслідок чого виникла заборгованість за Договором. Згідно з вимогами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Таким чином позов підлягає до задоволення шляхом стягнення з відповідача в користь позивача заборгованості в розмірі 41432 грн. 90 коп. з яких 24333 грн. 77 коп. - прострочена заборгованість по кредиту, 17099 грн. 13 коп. - прострочена заборгованість по процентам. У зв`язку з задоволенням позову слід вирішити питання про розподіл судових витрат. Стосовно заявленої представником позивача вимоги про відшкодування витрат понесених на професійну правничу (правову) допомогу у розмірі 6 000 грн. що підтверджуються копією договору № 051222 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 05 грудня 2022 року, копією акту № 15/88 прийому-передачі послуг від 13.06.2023 року за договором № 051222 від 05.12.2022 року та платіжним дорученням № 12443 від 13.06.2023 року, суд виходить з такого. За положеннями ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту є гонорар. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення, тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Аналіз наведеної норми матеріального права свідчить про те, що вартість винагороди адвоката визначається за домовленістю сторін, а не законом. При визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц). У рішенні від 19 жовтня 2000 року у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece, заява № 31107/96) (щодо справедливої сатисфакції) ЄСПЛ вирішував питання обов`язковості для цього суду угоди, укладеної заявником зі своїм адвокатом стосовно плати за надані послуги, що співставна з «гонораром успіху». ЄСПЛ указав, що йдеться про договір, відповідно до якого клієнт погоджується сплатити адвокату як гонорар відповідний відсоток суми, якщо така буде присуджена клієнту судом. Такі угоди, якщо вони є юридично дійсними, можуть підтверджувати, що у заявника дійсно виник обов`язок заплатити відповідну суму гонорару своєму адвокатові. Однак, угоди такого роду, зважаючи на зобов`язання, що виникли лише між адвокатом і клієнтом, не можуть зобов`язувати суд, який має оцінювати судові та інші витрати не лише через те, що вони дійсно понесені, але й ураховуючи також те, чи були вони розумними (§ 55). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18 (провадження № 12-171гс19) також зауважила, що за наявності угод, які передбачають «гонорар успіху», ЄСПЛ керується саме наведеними вище критеріями при присудженні судових та інших витрат, зокрема, у рішенні від 22 лютого 2005 року у справі «Пакдемірлі проти Туреччини» (Pakdemirli v. Turkey, заява № 35839/97) суд також, незважаючи на укладену між сторонами угоду, яка передбачала «гонорар успіху» у сумі 6 672,9,00 євро, однак, на думку суду, визначала зобов`язання лише між заявником та його адвокатом, присудив 3 000,00 євро як компенсацію не лише судових, але й інших витрат (§ 70-72) (пункт 5.43 постанови). З урахуванням наведеного вище, не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема, у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суд має виходити зі встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», враховуючи при цьому положення законодавства щодо критеріїв визначення розміру витрат на правничу допомогу. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 листопада 2022 року у справі № 922/1964/21. Надавши оцінку доказам щодо фактично понесених витрат АТ "КБ"Глобус" на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовної вимоги представника позивача та стягнення з відповідача [PERSON] на користь АТ "КБ "Глобус" 2 000 грн. судових витрат на професійну правничу допомогу, а саме, гонорару адвоката за послуги. Відмовляючи в задоволенні стягнення частини заявленої адвокатом суми грошових коштів у формі гонорару успіху, суд, врахувавши усталену практику ЄСПЛ та Верховного Суду, зазначає, що відповідного роду зобов`язання з приводу сплати клієнтом на користь свого представника певної (обумовленої) суми грошових коштів у формі гонорару успіху, виникають виключно між адвокатом і клієнтом, а тому, під час вирішення питання про розподіл судових витрат, зазначені домовленості між сторонами договору про надання правової допомогу не можуть зобов`язувати суд, покладати на іншу сторону саме такого виду витрати. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення вимоги представника позивача, адвоката Прохоренка В.П. та стягнення з відповідача [PERSON] на користь АТ "КБ "Глобус" 2 000 грн. судових витрат на професійну правничу допомогу що є співмірними зі складністю цієї справи та наданим адвокатом Прохоренко В.П. обсягом послуг, що відповідають критерію реальності таких витрат та розумності їхнього розміру. В задоволенні решти позовних вимог слід відмовити. Відповідно до статті 141 ЦПК України з відповідача слід стягнути 2684 грн понесеного позивачем судового збору.

Outcome: approved