Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-10 00:00:00

До Суворовського районного суду м. Одеси надійшов позов ПАТ «КБ «Акордбанк» до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. Позовні вимоги обгрунтовано тим, що з 04 вересня 2018 року [PERSON] працювала на посаді старшого касира відділення №56 у м. Одеса ПАТ «КБ «Акордбанк» (далі відділення №56). Згідно із наказом «ПуАТ «КБ «Акордбанк» від 05.02.2019 №65-п [PERSON] була переведена на посаду завідувача каси відділення №56. 05 лютого 2019 року між ПАТ «КБ «Акордбанк» та [PERSON] було укладено договір №04-19/18 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, відповідно до умов якого працівник, що займає посаду завідувача каси відділення №56 у м. Одесі ПАТ «КБ «Акордбанк», безпосередньо пов`язану із збереженням, перерахуванням, прийманням, видачею і перевезенням переданих йому матеріальних цінностей, бере на себе повну матеріальну відповідальність за безпеку збереження довірених йому Банком матеріальних цінностей. У разі незабезпечення з вини працівника збереження ввірених йому матеріальних цінностей визначення розміру збитку, заподіяного Банку, і його відшкодування здійснюються відповідно до чинного законодавства. Дія договору №04-19/18 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 05.02.2019 поширюється на увесь час роботи з ввіреними працівнику матеріальними цінностями Банку. Посадовою інструкцією завідувача каси відділення №56 у м. ПАТ «КБ «Акордбанк», затвердженою рішенням Правління Банку /протокол №030619/02 від 03.06.2019 передбачено, що завідувач відділення №56 несе повну матеріальну відповідальність за схоронність грошових коштів та цінностей в грошовому сховищі відділення Банку; забезпечує схоронність готівки та інших цінностей сховища; відкриває та закриває сховище цінностей (пункт 2.1 посадової інструкції); завідувач каси відділення у своїй діяльності керується та повинен знати: Інструкцію про ведення касових операцій банками України; Правила визначення платіжних ознак та обміну банкнот, розмінних та обігових монет національної валюти України; Внутрішні нормативні документи Банку про організацію роботи щодо здійснення касових операцій Банком; Внутрішні нормативні документи Банку щодо здійснення Банком валютно-обмінних операцій; Закон України «Про банки і банківську діяльність» від 07.12.2000, №2121-III (зі змінами та доповненнями); Закон України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» Правила з організації захисту приміщень банків в Україні (зі змінами та доповненнями); Положення про здійснення банками фінансового моніторингу (зі змінами і доповненнями); Інструкцію з організації інкасації коштів та перевезення валютних цінностей банків в Україні (зі змінами і доповненнями); інші законодавчі акти України і нормативно-правові акти НБУ, які стосуються банківської діяльності (п. 3.1. посадової інструкції). Вказана вище посадова інструкція підписана відповідачем. На підставі наказу №773 від 15.06.2020 №Про проведення раптової ревізії каси/АТМ відділення №56 у м. Одеса ПАТ «КБ «Акордбанк» та надання членам ревізійної комісії з проведення раптової ревізії вільного доступу до грошового сховища/приміщення операційної каси/банкомату відділення №56» ревізійною комісією було проведено 16.06.2020 раптову ревізію готівкових коштів та інших цінностей, що зберігаються в грошовому сховищі та приміщення операційної каси відділення №56. На підставі зазначеної перевірки було складено Акт ревізії цінностей від 16.06.2020 (далі Акт), згідно якого було виявлено невідповідність фактичної наявності цінностей, що знаходилися в сховищі та у підзвіті касових працівників відділення №56, даним обліку, а саме - у підзвіті завідуючою касою відділення №56 [PERSON] була виявлена недостача в сумі 15 863,00 доларів США та 287,97 гривень. У сейфі [PERSON] (для зберігання цінностей протягом робочого дня) також встановлена значна кількість паперів [службові записки на видалення помилкових касових трансакцій з ОДБ] серед яких знаходилась одна частина коштів (доларів США) у підзвіті [PERSON] (яка була перерахована ревізійною комісію та додана до залишку коштів в доларах США в касі відділення №56). Акт був підписаний позивачем буз жодних зауважень та/або застережень. В додатку №1 до Акту «Аналітична інформація щодо обсягів коштів» - отримання касовими працівниками протягом дня у підзвіт; - за фактично проведеними ними касовими операціями відповідно до наявних касових документів; - фактично наявних на робочому місці касових працівників на момент проведення ревізії у сховищі завідувача касою [PERSON] , касира [PERSON] , було зафіксовано, що відповідачем було отримано у підзвіт 51 562,00 доларів США, залишок згідно документів становить 23 117,00 доларів США, фактично наявний залишок становить 7 254,00 доларів США, відхилення (між залишком згідно документів та фактично наявним залишком, що становить недостачу) складає 15 863 доларів США). Вказаний вище додаток до Акту підписаний [PERSON] без жодних зауважень. Внаслідок таких дій, відповідачем було завдано матеріальної шкоди позивачу на суму 15 863 доларів США. Укладення між сторонами договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, дає підстави позивачу звернутись до суду з позовом про стягнення завданих йому збитків з відповідача [PERSON] .. На підставі вищевикладеного, ПАТ «КБ «Акордбанк» звернулось до суду із вказаним позовом та просило суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі з наведених у позовній заяві правових підстав. Від адвоката Шепеля В.С., що діє в інтересах [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовні вимоги відповідачем не визнаються. Так обов`язковою умовою повної матеріальної відповідальності працівника, крім укладення з ним відповідного письмового договору, є факт передання йому для зберігання майна або інших цінностей, цілісність яких він не забезпечив. За інші види прямої дійсної шкоди працівник, може нести повну матеріальну відповідальність лише у випадках, передбачених законодавством. Оскільки позивачем не доведено факт передачі [PERSON] матеріальних цінностей у розмірі 51\~562 доларів США, тому позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають (т. 1 а.с. 180-181). Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 18 лютого 2021 року прийнято вказану справу до провадження (суддя Аліна С.С.) (т. 1 а.с. 149). У судове засідання не з`явився представник позивача ПАТ «КБ «Акордбанк» про час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином, звернувся до суду із клопотанням про розгляд справи у його відсутність, просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] також не з`явилась у судове засідання, про час та місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином. Від відповідача [PERSON] надійшло чергове клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку з бажанням сторони особисто взяти участь у судовому засіданні, однак наразі вона перебуває за межами України, тому з`явитись у судове засідання не має можливості, однак письмових доказів на підтвердження даних обставин нею надано не було. Вказане клопотання\~\~ [PERSON] про відкладення розгляду справи не підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Європейський суд у своїх рішеннях наголошує, що сторони, які задіяні в ході судового розгляду, зобов`язані з розумним інтервалом часу самі цікавитись провадженням у справі, добросовісно користуватись належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною\~Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. У той же час, Європейський суду своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Пунктом 2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» вказано на те, що строки, встановлені\~ЦПК України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів. Як вбачається із матеріалів справи, інтереси відповідача [PERSON] представляє адвокат Шепель В.С., даних про розірвання з ним доручення про надання безоплатної правової допомоги сторонами надано не було, томі він мав можливість брати участь при розгляді справи та представляти інтереси відповідача у судовому засіданні. Між тим причину своєї неявки представник відповідача суду не повідомив. При цьому, відповідач/ його представник не був позбавлений можливості участі у судовому засіданні у режимі відеоконференції в приміщенні суду або поза межами приміщення суду. З огляду на викладене, зважаючи на строки розгляду справи, належне сповіщення сторін, суд відхиляє клопотання відповідача щодо відкладення розгляду справи. У зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, фіксація судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснювалась, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з таких підстав. Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Розглядаючи позов, суд має встановити фактичні обставини справи виходячи з фактичних правовідносин сторін, але в межах заявлених вимог. Судом встановлено, що\~з 04 вересня 2018 року [PERSON] працювала на посаді старшого касира відділення №56 у м. Одеса ПАТ «КБ «Акордбанк» (далі відділення №56) (т. 1 а.с. 11). Згідно із наказом «ПуАТ «КБ «Акордбанк» від 05.02.2019 №65-п [PERSON] була переведена на посаду завідувача каси відділення №56 (т. 1 а.с. 12). 05 лютого 2019 року між ПАТ «КБ «Акордбанк» та [PERSON] було укладено договір №04-19/18 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність (т. 1 а.с. 95). Відповідно до умов цього договору, працівник, що займає посаду завідувача каси відділення №56 у м. Одесі ПАТ «КБ «Акордбанк», безпосередньо пов`язану із збереженням, перерахуванням, прийманням, видачею і перевезенням переданих йому матеріальних цінностей, бере на себе повну матеріальну відповідальність за безпеку збереження довірених йому Банком матеріальних цінностей. У разі незабезпечення з вини працівника збереження ввірених йому матеріальних цінностей визначення розміру збитку, заподіяного Банку, і його відшкодування здійснюються відповідно до чинного законодавства. Дія договору №04-19/18 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 05.02.2019 поширюється на увесь час роботи з ввіреними працівнику матеріальними цінностями Банку. Посадовою інструкцією завідувача каси відділення №56 у м. ПАТ «КБ «Акордбанк», затвердженою рішенням Правління Банку /протокол №030619/02 від 03.06.2019 передбачено, що завідувач відділення №56 несе повну матеріальну відповідальність за схоронність грошових коштів та цінностей в грошовому сховищі відділення Банку; забезпечує схоронність готівки та інших цінностей сховища; відкриває та закриває сховище цінностей (пункт 2.1 посадової інструкції); завідувач каси відділення у своїй діяльності керується та повинен знати: Інструкцію про ведення касових операцій банками України; Правила визначення платіжних ознак та обміну банкнот, розмінних та обігових монет національної валюти України; Внутрішні нормативні документи Банку про організацію роботи щодо здійснення касових операцій Банком; Внутрішні нормативні документи Банку щодо здійснення Банком валютно-обмінних операцій; Закон України «Про банки і банківську діяльність» від 07.12.2000, №2121-III (зі змінами та доповненнями); Закон України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» Правила з організації захисту приміщень банків в Україні (зі змінами та доповненнями); Положення про здійснення банками фінансового моніторингу (зі змінами і доповненнями); Інструкцію з організації інкасації коштів та перевезення валютних цінностей банків в Україні (зі змінами і доповненнями); інші законодавчі акти України і нормативно-правові акти НБУ, які стосуються банківської діяльності (п. 3.1. посадової інструкції) (т. 1 а.с. 96-103). Вказана вище посадова інструкція підписана відповідачем. На підставі наказу №773 від 15.06.2020 «Про проведення раптової ревізії каси/АТМ відділення №56 у м. Одеса ПАТ «КБ «Акордбанк» та надання членам ревізійної комісії з проведення раптової ревізії вільного доступу до грошового сховища/приміщення операційної каси/банкомату відділення №56» (т. 1 а.с. 14), ревізійною комісією було проведено 16.06.2020 раптову ревізію готівкових коштів та інших цінностей, що зберігаються в грошовому сховищі та приміщення операційної каси відділення №56. На підставі зазначеної перевірки було складено Акт ревізії цінностей від 16.06.2020 (далі Акт), згідно якого було виявлено невідповідність фактичної наявності цінностей, що знаходилися в сховищі та у підзвіті касових працівників відділення №56, даним обліку, а саме - у підзвіті завідуючою касою відділення №56 [PERSON] була виявлена недостача в сумі 15 863,00 доларів США та 287,97 гривень (т. 1 а.с. 16). У сейфі [PERSON] (для зберігання цінностей протягом робочого дня) також встановлена значна кількість паперів [службові записки на видалення помилкових касових трансакцій з ОДБ] серед яких знаходилась одна частина коштів (доларів США) у підзвіті [PERSON] (яка була перерахована ревізійною комісію та додана до залишку коштів в доларах США в касі відділення №56). Акт був підписаний позивачем буз жодних зауважень та/або застережень. В додатку №1 до Акту «Аналітична інформація щодо обсягів коштів» (т. 1 а.с. 17): - отримання касовими працівниками протягом дня у підзвіт; - за фактично проведеними ними касовими операціями відповідно до наявних касових документів; - фактично наявних на робочому місці касових працівників на момент проведення ревізії у сховищі завідувача касою [PERSON] , касира [PERSON] , було зафіксовано, що відповідачем було отримано у підзвіт 51 562,00 доларів США, залишок згідно документів становить 23 117,00 доларів США, фактично наявний залишок становить 7 254,00 доларів США, відхилення (між залишком згідно документів та фактично наявним залишком, що становить недостачу) складає 15 863 доларів США). Вказаний вище додаток до Акту підписаний [PERSON] без жодних зауважень. Відповідно до ст. 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частинами 1, 2\~ст. 130 КЗпП України\~передбачено, що працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. Відповідно до ч.2. ст. 131 КЗпП\~працівники зобов`язані бережливо ставитися до майна підприємства, установи, організації і вживати заходів до запобігання шкоді. Статею 134 КЗпП України\~визначено випадки, за яких працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації. Такий вид матеріальної відповідальності покладається на працівників у разі, коли: між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до ст. 135-1\~цього\~Кодексу\~укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей; майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовою довіреністю або за іншими разовими документами; шкоди завдано діями працівника, які мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку; шкоди завдано працівником, який був у нетверезому стані; шкоди завдано недостачею, умисним знищенням або умисним зіпсуттям матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні, а також інструментів, вимірювальних приладів, спеціального одягу та інших предметів, виданих підприємством, установою, організацією працівникові в користування; відповідно до законодавства на працівника покладено повну матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків; шкоди завдано не при виконанні трудових обов`язків; службова особа, винна в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу; керівник підприємства, установи, організації всіх форм власності, винний у несвоєчасній виплаті заробітної плати понад один місяць, що призвело до виплати компенсацій за порушення строків її виплати, і за умови, що Державний бюджет України та місцеві бюджети, юридичні особи державної форми власності не мають заборгованості перед цим підприємством. Письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв`язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України (ст. 135-1 КЗпП України). Перелік посад і робіт, що заміщаються чи виконуються працівниками, з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, переданих їм для зберігання, обробки, продажу (відпуску) перевезення або застосування в процесі виробництва, затверджено постановою Державного комітету Ради Міністрів СРСР по праці і соціальних питаннях, Секретаріату Всесоюзної Центральної Ради Професійних Спілок від 28 грудня 1977 року №447/24 (зі змінами та доповненнями, внесеними постановою Держкомпраці СРСР та Секретаріату Всесоюзної Центральної Ради Професійних Спілок від 14 вересня 1981 року №259/16-59). Посада завідувача касою, яку заямала відповідач [PERSON] , як виконувана нею робота, належить до зазначеного переліку. Як встановлено в пп. п. 4 5 розділу І Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, затвердженої Постановою Правління Національного банку України 25 вересня 2018 року №103 (надалі - «Інструкція №103), відповідальні особи - посадові особи, на яких покладено обов?язки щодо зберігання готівки та інших цінностей у сховищі та виконання операцій з ними. Керівник банку (філії, відділення), а також відповідальні особи сховища в разі незабезпечення схоронності цінностей в касі банку несуть відповідальність згідно із законами України (п. 19 розділу І Інструкції №103). Відповідно до пп. 2.2.11. п. 2.2. розділу 2 Інструкції з організації роботи щодо здійснення касових операцій у ПАТ «КБ «Акордбанк», затвердженої протоколом Правління Банку №271219/01 від 27.12.2019 (далі - «Інструкція №271219/01»), Банк наказом призначає відповідальних осіб сховища цінностей (не менше двох), на яких покладаються обов`язки щодо зберігання готівки операційної каси та інших цінностей у сховищі цінностей/сейфах, що використовуються як сховища. Згідно із наказом ПАТ «КБ «Акордбанк» №443/2 від 06.05.2019 право на відкриття та закриття сховища цінностей Відділення та ключі від сховища цінностей було закріплено за завідуючою касою [PERSON] та керуючим відділенням Шевчуком Є.В., які на день проведення ревізії залишались відповідальними особами сховища. Згідно із пп. 12.1.12, 12.1.13 Інструкції №271219/01 обов?язками осіб відповідальних за збереження цінностей є контроль за дотриманням формування, повнотою вкладення і правильністю розміщення готівки та інших цінностей на зберігання до сховища цінностей, звіркою відповідності залишків цінностей даним бухгалтерського обліку, дотриманням порядку зберігання готівки та інших цінностей. Відповідальним особам за збереження цінностей надається допуск до роботи з кодовими пристроями керування (розташовуються в передсховищі) приладів контрольно - прийомних охоронної сигналізації для відкриття (зняття з-під охорони) та закриття (взяття під охорону) сховищ цінностей. Обов?язками матеріально відповідальної особи за збереження (завідувача каси або касового працівника, який виконує обов?язки завідувача каси) є приймання в установленому порядку від касирів відділення цінностей та касових документів після закінчення роботи, перерахування готівки, сформованої в установленому нормативно-правовими актами порядку, зведення каси - визначення залишків готівки та інших цінностей на кінець дня, розміщення цінностей у сховищі, отримання готівки та інших цінностей зі сховища на початку операційного дня, видача цінностей касирам відділення для здійснення касових операцій. Особи матеріально відповідальні за збереження цінностей приймають участь у відкритті/ закритті передсховища, знімають з-під охорони та установлюють під охорону ПЦС охоронної організації рубежі охоронної сигналізації передсховища для чого їм надається дозвіл на доступ до кодового пристрою керування приймально-контрольними приладами, розташованого в приміщенні касового вузла. Відповідно до п. 12.1.20, 12.21 Інструкції №271219/01 у Книзі обліку готівки оборотної (операційної) каси та інших цінностей банку та Книзі обліку наявності іноземної валюти та платіжних документів в іноземній валюті проводяться записи загальних залишків цінностей за кожним видом цінностей із зазначенням загальної суми залишку даного виду цінностей або документів, що знаходяться в сховищі цінностей, за кожним балансовим рахунком станом на наступний операційний день виключно до закриття сховища цінностей. Книга обліку готівки оборотної (операційної) каси та інших цінностей банку та Книга обліку наявності іноземної валюти та платіжних документів в іноземній валюті, ведуться завідувачем каси (або особою, що виконує обов?язки завідувача каси відділення. Книга обліку готівки оборотної (операційної) каси та інших цінностей банку та Книга обліку наявності іноземної валюти та платіжних документів в іноземній валюті, протягом дня зберігається у завідувача каси, після звірки залишків відповідальними особами сховища цінностей - у сховищі цінностей відділення. Таким чином, з огляду на вищевикладене та накази ПАТ «КБ «Акордбанк» від 05.02.2019 №65-п, №443/2 від 06.052019, а також з огляду на положення договору №04-19/18 про повну матеріальну відповідальність від 05.02.2019 та положення пп. 2.2.11, 12.1.12, 12.1.13 Інструкції №271219/01, особа, яка несе повну матеріальну відповідальність за збереження цінностей і виконання операцій з ними є завідувач каси, а саме відповідач [PERSON] .. Отже, відповідач зобов`язана була з моменту її призначення на посаду та укладення договору про повну матеріальну відповідальність, контролювати та відповідати за збереження цінностей, виконная операцій з ними, як у сховищі, так і в касі/сейфі відділення №56. Як вбачається з Книги обліку наявності іноземної валюти та платіжних документів в іноземній валюті, що знаходяться в сховищі за 2019 рік відділення № 56, залишок коштів в сховищі цінностей станом на кінець дня 15.06.2020 (що має відповідати залишку на початок дня 16.06.2020) складав 51 562,00 доларів США та відповідав даним обліку, що підтверджується підписами керуючого відділення №56 та відповідача. В той же час, 16.06.2020 при проведенні раптової ревізії ревізійною комісією в сховищі цінностей відділення №56 було виявлено недостачу готівкових коштів в сумі 15863,00 доларів США та 283,97 гривень. Пояснити недостачу готівкових коштів в сховищі цінностей [PERSON] не змогла. Згодом [PERSON] погасила недостачу готівкових коштів на підставі прибуткового касового ордеру №19487 від 17.06.2020 - в сумі 284,00 гривень; на підставі меморіального ордеру №5476952 від 30.06.2020 - в сумі 53,00 долари США, на підставі меморіального ордеру №1149 від 15.07.2020 - в сумі 08,00 доларів США та на підставі меморіального ордеру №545599016 від 21.07.2020 - в сумі розмірі 384,00 долари США. Таким чином, розмір матеріальної шкоди, заподіяної Банку внаслідок винних (протиправних) дій відповідача (з врахуванням її часткового погашення) складає 15 418,00 доларів США. Отже, відповідач, [PERSON] , як особа, яка у період з 05.02.2019 по 16.06.2020, була повністю відповідальна за збереження цінностей та операцій з ними, допустила грубі порушення своїх трудових обов`язків, які виражені як в діях, так і в бездіяльності, які призвели до утрати матеріальних цінностей, тому вимоги банку є цілком законними, обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Грошовою одиницею України, відповідно до\~ст. 99 Конституції України, є гривня. Гривня є законним платіжним засобом на території України. Іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом (частини перша, друга\~статті 192 ЦК України). Такі випадки передбачені статтею\~193, частиною четвертою статті\~524 ЦК України,\~Законом України від 16 квітня 1991 року № 959-XII «Про зовнішньоекономічну діяльність»,\~Декретом Кабінету Міністрів України від 19 лютого 1993 року № 15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю»,\~Законом України від 23 вересня 1994 року №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті». Згідно зі\~статтею 524 ЦК України\~зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті. Відповідно до частини першої\~статті 533 ЦК України\~грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях. Отже, гривня як національна валюта вважається єдиним законним платіжним засобом на території України. Відповідно до курсу НБУ курс долара США на дату ухвалення судового рішення (11 вересня 2023 року) складає: 1 долар США = 36,56 гривень. Згідно платіжного доручення №54732 від 27.07.2020 при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 6\~419,11 гривень (т. 1 а.с. 10). Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тому з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ На підставі викладеного,

Outcome: approved