Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивачів та заперечень відповідачів. 1.Позиція позивачів. У серпні 2021 року позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] звернулися до Ладижинського міського суду Вінницької області з указаним вище позовом з урахуванням уточнених позовних вимог, у якому просили стягнути солідарно з відповідачів на їх користь матеріальну шкоду в розмірі 13 194 грн та моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі по 2000 грн кожному. На обґрунтування своєї позиції посилались на те, що вони являються власниками квартири [ADDRESS] . Власниками квартири [ADDRESS] у вказаному вище будинку є відповідачі. 19 квітня 2020 року з вини власників квартири [ADDRESS] сталося залиття їх квартири [ADDRESS] , в результаті якого була деформована дверна коробка, на стелі в коридорі над дверима в зал залишилися сліди від залиття - суха жовта пляма, площею 0,6 кв.м, на стелі по руслу - суха жовта пляма площею 0,7 кв. м. Про стан квартири [ADDRESS] і наслідки залиття комісією було складено акт від 24 квітня 2020 року, і в цей же день був затверджений директором КП «Ладжитлосервіс» Зубрицьким І.Б. та в якому зазначено, що причиною залиття є те, що в квартирі [ADDRESS] прогнила різьба на трубопроводі холодної води. Згідно з висновками та рекомендаціями комісії: власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] рекомендовано періодично перевіряти сантехнічне обладнання. З актом ознайомленні мешканці квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] . Для відновлення попереднього становища квартири до затоплення вони звернулися на адресу ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД» на предмет складання кошторису на поточний ремонт своєї квартири внаслідок затоплення. ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД» виготовило кошторис на поточний ремонт квартири внаслідок затоплення розмір витрат за яким становить 13 194 грн. Також вказує, що залиття квартири призвело не тільки до пошкодження майна, але й зумовило моральні переживання, які виразилися у душевних стражданнях, психологічному стресі внаслідок пошкодження майна та неможливістю ним нормально користуватися, порушився їх звичайний усталений спосіб життя. 2. Позиція відповідачів. Відзив на позовну заяву. 13.09.2021 від відповідачів надійшов відзив на позов, у якому останні просили відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що акт про залиття квартири від 24 квітня 2020 року отриманий з порушення вимог законодавства, а тому не є допустимим доказом. Так, як вбачається із даного акту він був складений комісією у складі інженера ТВ - [PERSON] , техніка - [PERSON] , сантехніка - [PERSON] та ними підписаний. Проте, [PERSON] даний акт не підписував та участі при його складанні не приймав, що підтверджується його письмовими поясненнями, а також дані обставини він може підтвердити в судовому засіданні. Також акт не містить висновку, що залиття квартири позивачів стало внаслідок дій або бездіяльності відповідачів. Як вбачається з матеріалів справи залиття квартири позивача сталось внаслідок того, що прогнила різьба на трубопроводі холодної води, який знаходиться у квартирі відповідачів. Даний трубопровід відноситься до мережі централізованого водопостачання і знаходиться до приладу обліку, який встановлений у квартирі відповідачів, а тому відповідно до вимог ЗУ «Про водопостачання» відповідачі не мають права самостійно втручатись є його роботу. Виконавцем послуг з центрального водопостачання до квартири відповідачів згідно з договором №2408 про надання послуг з центрального опалення, постачання холодної та гарячої води і водопостачання від 28.11.2014 є ПАТ «ДТЕК Західенерго». Відтак особою, яка здійснює обслуговування мережі водопостачання, з якої стався витік є ПАТ «ДТЕК Західенерго», а відтак і особою, яка винна в заподіянні шкоди позивачам. Також вважає, що розмір шкоди визначений позивачем не відповідає пошкодженням виявленим під час огляду квартири та буде складати: в коридорі 44 грн 05 коп., а в кухні 20 грн 38 коп. Доказів необхідності інших робіт, а також те, що дані роботи пов`язані з усуненням наслідків затоплення позивач не надав. Водночас вказує на те, що відсутні підстави для стягнення солідарно з відповідачів коштів в рахунок відшкодування шкоди, оскільки квартира [ADDRESS] належить відповідачам на праві спільної часткової власності, а тому до даних спірних правовідносин підлягають застосуванню вимоги ЦК України, що регулюють право спільної часткової власності. 3. Позиція третьої особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ПАТ «ДТЕК Західенерго». 25.05.2023 представником третьої сторони подані письмові пояснення, в яких зазначено, що ПАТ «ДТЕК Західенерго» не уповноважувалось співвласниками багатоквартирних будинків на обслуговування внутрішньо будинкових систем водопостачання, не несе відповідальності за стан різьби на трубопроводі в квартирі відповідачів, не залучалось до складання акту про залиття від 24.04.2020. Отже, не є особою, яка винна у заподіянні шкоди позивачам і не повинна відповідати за позовом. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи В судове засідання не з`явилися позивачі [PERSON] , [PERSON] , які належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи, подали до суду заяви, в яких просили розгляд справи проводити у їх відсутності, заявлені вимоги підтримали у повному обсязі (а.с.76,77). В судове засідання не з`явилися відповідачі [PERSON] та [PERSON] , які належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи. Згідно з висловленою в судовому засіданні позицією представника відповідача [PERSON] відповідачі не бажають брати участь в судовому засіданні особисто, а тому можливо розгляд справи проводити за участі їх представника. В судове засідання не з`явився представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача КП «Ладжитлосервіс», який належним чином також повідомлявся про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі. За приписами статті 129 Конституції України, статті 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 240 ЦПК України). За вказаних обставин, суд ухвалив провести судове засідання за відсутності позивачів [PERSON] , [PERSON] , враховуючи подані ними заяви, відповідачів [PERSON] та [PERSON] , представника третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача КП «Ладжитлосервіс». ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 27.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Цією ж ухвалою прийнято рішення про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 30-31). Вказаною ухвалою суду відповідачам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] запропоновано надати в 15-денний строк з дня отримання даної ухвали відзив на позовну заяву (а.с. 30-31). Ухвалу суду від 27.08.2021 разом з копією позовної заяви та додатками до неї направлено на адресу відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , яку вони отримали 14.09.2023 (а.с.35). 23.09.2021 в судовому засіданні представником відповідачів [PERSON] подано відзив на позовну заяву (а.с.38-40). Судове засідання за заявою позивача [PERSON] (а.с. 33) та її представника [PERSON] (а.с.36) відкладено на 12.10.2021. 11.10.2021 представником відповідачів подано заяву про залучення до участі у справі третьої особи без самостійних вимог ПАТ «ДТЕК Західенерго» (а.с.58) та заяву про зупинення провадження у справі до залучення правонаступника [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.61). Ухвалою суду від 12.10.2021 зупинено провадження у даній цивільній справі до моменту залучення правонаступників померлого [INFO] [PERSON] (а.с.63-64). 03.02.2022 від представника позивача [PERSON] надійшло клопотання про поновлення провадження у справі та витребування від приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу відомостей про спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті [INFO] [PERSON] (а.с.68-69). Ухвалою суду від 08.02.2022 поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 23.02.2022 (а.с.72). 23.02.2022 в судовому засіданні постановлено ухвалу, якою клопотання представника позивачів [PERSON] про витребування доказів задоволено. Витребувано від приватного нотаріуса Гайсинського нотаріального округу Наревської М.Л. належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи, що відкрита після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.78-80). 14.03.2022 на адресу суду на виконання ухвали від 23.02.2022 від нотаріуса надійшла належним чином завірена копія матеріалів спадкової справи, що відкрита після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.84-108). Ухвалою суду від 16.03.2022 залучено до участі у даній цивільній справі правонаступника померлого відповідача [PERSON] , - у якості співвідповідача [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.113-114). Судове засідання відкладено на 20.04.2022. 20.04.2022 судове засідання відкладено за заявою представника відповідачів [PERSON] на 26.05.2022 (а.с.121-122). 25.05.2022 від представників відповідача [PERSON] надійшло клопотання про зупинення провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.126). Ухвалою суду від 25.05.2022 клопотання представника відповідачів [PERSON] про зупинення провадження у справі задоволено. Зупинено провадження у даній цивільній справі до моменту залучення правонаступників померлого [INFO] [PERSON] (а.с.128). Ухвалою суду від 22.03.2023 поновлено провадження у даній цивільній справі та витребувано у приватного нотаріуса Гайсинського нотаріального округу Вінницької області Наревської М.Л. інформацію про те, чи хтось із спадкоємців [PERSON] , [INFO] , який проживав за адресою: [ADDRESS] , після його смерті, що настала [INFO] , звертався із заявами про прийняття спадщини, оформлення спадкових прав; при наявності спадкової справи запропоновано надати її засвідчену копію або витяг із Спадкового реєстру на підтвердження відсутності спадкової справи. Строк подання витребуваних доказів встановлено до 11.04.2023 (а.с.134). 10.04.2023 на виконання ухвали суду від 22.03.2023 нотаріусом надана належним чином завірена копія спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.140-152). 11.04.2023 судове засідання відкладено за заявою представника відповідачів, поданою 10.04.2023 (а.с. 156) на 17.04.2023 (а.с.157). 17.04.2023 в судовому засіданні ухвалою суду залучено до участі у даній цивільній справі правонаступника померлого відповідача [PERSON] , - у якості співвідповідача [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.166). Судове засідання відкладено за заявою позивача [PERSON] від 17.04.2023 (а.с.162) на 28.04.2023. 28.04.2023 за клопотанням представника відповідачів [PERSON] залучено до участі у даній цивільній справі третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача ПАТ «ДТЕК Західенерго» (юридична адреса м. Львів, вул. Козелинцька, 15, ЄРДПО 23269555) (а.с.178-179). Судове засідання відкладено на 18.05.2023. 18.05.2023 судове засідання відкладено за заявою представника ПАТ «ДТЕК Західенерго» на 07.06.2023 (а.с.189, 191). 25.05.2023 представником ПАТ «ДТЕК Західенерго» подано письмові пояснення щодо позову з доказами (а.с.200 -210). 07.06.2023 за клопотання представника відповідачів [PERSON] залучено до участі у даній цивільній справі третю особу, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача Комунальне підприємство «Ладжитлосервіс» (юридична адреса м. Ладижин, Гайсинський район Вінницька область, вул. Процишина, 12, ЄРДПО 38023108) (а.с.219). судове засідання відкладено на 26.06.2023. 26.06.2023 судове засідання відкладено за заявою представника відповідачів [PERSON] (а.с.224) на 06.07.2023, яке надалі відкладено у зв`язку з перебування секретаря судових засідань у відрядженні та неможливість здійснення фіксації судового засідання (відсутність можливості замінити секретаря судових засідань іншим) (а.с.230). Судове засідання відкладено на 18.08.2023, яке відкладено на 14.09.2023 у зв`язку з перебування головуючого судді на лікарняному. IV. Пояснення учасників справи. В судовому засіданні позивач [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги уточнили з урахуванням залучених правонаступників та просили позов задовольнити в повному обсязі, стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] та [PERSON] на їх користь матеріальну шкоду в розмірі 13 194 грн та моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі по 2 000 грн кожному, тобто на загальну суму 8 000 грн, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. У судовому засіданні представник відповідачів [PERSON] позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на обставини викладені у відзиві на позовну заяву. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ПАТ «ДТЕК Західенерго» Кабанець Р.І. підтримав свою позицію викладену у письмовому поясненні від 25.05.2023. V. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] , що стверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Ладижинської міської ради від 03.01.2001 (а.с. 18). Квартира [ADDRESS] цього ж будинку, що розташована над квартирою позивачів, належить відповідачам [PERSON] та [PERSON] , що стверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та визнається сторонами. Житловий будинок по [ADDRESS] знаходиться на балансі комунального підприємства «Ладжитлосервіс», згідно з журналом реєстрації заяв від мешканців 19.04.2020 поступила перша заявка з буд. [ADDRESS] про порив води у квартирі, та друга заявка цього ж числа з буд. [ADDRESS] про залиття з квартири [ADDRESS] (а.с.45). Про стан квартири [ADDRESS] і наслідки залиття комісією у складі: інженера ТВ - [PERSON] , техніка [PERSON] , сантехніка [PERSON] було складено акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 24 квітня 2020 року, і в цей же день був затверджений директором КП «Ладжитлосервіс» І.Б. Зубрицьким (а.с. 13). У акті зазначено, що 19 квітня 2020 року в будинку [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , трапилося залиття. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] затопила квартиру [ADDRESS] . При обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено, що в коридорі наявна суха жовта пляма на стелі над дверима в зал - 0,6 м2; дерев`яна лутка дверей деформувалася; в кухні наявна суха жовта пляма по русту - 0,7 м2. Причиною залиття є те, що в квартирі [ADDRESS] прогнила різьба на трубопроводі холодної води. Висновки і рекомендації комісії: власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] періодично перевіряти сантехнічне обладнання. З вказаним актом були ознайомлені мешканці квартири [ADDRESS] [PERSON] та квартири [ADDRESS] [PERSON] . На підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди позивачі послалися на Дефектний акт на поточний ремонт квартири внаслідок затоплення за адресою: [ADDRESS] , та зведений кошторисний розрахунок на будівельні роботи, виготовлені ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД», згідно з якими поточний ремонт приміщень квартири внаслідок затоплення за адресою: [ADDRESS] становить 13 194 грн (а.с. 14-15). З матеріалів спадкової справи №42/2021 до майна померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що із заявою про прийняття спадщини звернулися [PERSON] (дружина померлого), [PERSON] (син померлого) та [PERSON] (дочка померлого) (а.с.84-108). З матеріалів спадкової справи №54/2022 до майна померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що із заявою про прийняття спадщини звернулася [PERSON] (мати померлого) (а.с.140-152). VІ. Нормативно-правове обґрунтування. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно зі статтею 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. У частині першій статті 81 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Для встановлення у судовому засіданні указаних фактів досліджуються показання свідків, письмові та речові докази, висновки експертів. Як видно з матеріалів справи, позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] відповідно до Свідоцтва про право власності на житло, виданого виконавчим комітетом Ладижинської міської ради від 03.01.2001. Відповідачі є власниками кв. [ADDRESS] відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. 19 квітня 2020 року сталося залиття, в результаті якого було ушкоджено оздоблення належної позивачу квартири. На підтвердження факту залиття позивачем було надано Акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 24 квітня 2020 року, складений комісією з числа працівників КП «Ладжитлосервіс». Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Зі змісту Акту вбачається, що власник квартири [ADDRESS] [PERSON] затопила квартиру [ADDRESS] . При обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено, що в коридорі наявна суха жовта пляма на стелі над дверима в зал - 0,6 м2; дерев`яна лутка дверей деформувалася; в кухні наявна суха жовта пляма по русту - 0,7 м2. Причиною залиття є те, що в квартирі [ADDRESS] прогнила різьба на трубопроводі холодної води. Висновки і рекомендації комісії: власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] періодично перевіряти сантехнічне обладнання. З вказаним актом були ознайомлені мешканці квартири [ADDRESS] [PERSON] та квартири [ADDRESS] [PERSON] . Враховуючи встановлене вище, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає доведеним факт, що залиття квартири позивачів сталося внаслідок того, що в квартирі [ADDRESS] , власниками якої є відповідачі, прогнила різьба на трубопроводі холодної води, а тому, враховуючи обставини, за яких сталося залиття квартири, наявність шкоди, яка підтверджена зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума завданої майнової та моральної шкоди. Враховуючи, що відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, вартість збитків, які завдані залиттям квартири позивача, складає 10 995 грн, тобто без врахування податку на додану вартість (13 194 грн - 2 199 грн = 10 995 грн) Посилання представника відповідача на те, що акт про залиття квартири не відповідає вимогам щодо його змісту та форми, отже не може бути належним доказом розміру завданої шкоди, суд не приймає до уваги виходячи з того, що сам по собі акт є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані. Зазначене узгоджується із висновками, викладеними у постановах Верховного суду від 27.03.2019 у справі № 643/19078/15-ц та від 08.05.2018 у справі № 638/9035/16-ц. Разом з тим, судом було встановлено, що сторонами не заперечувалось, що актом про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 24 квітня 2020 року встановлено, що залиття квартири позивачів 19 квітня 2020 року мало місце в внаслідок того, що в квартирі [ADDRESS] прогнила різьба на трубопроводі холодної води. Тобто, факт самого залиття квартири відповідачі не заперечували. З вказаним актом були ознайомлені мешканці квартири [ADDRESS] [PERSON] та квартири [ADDRESS] [PERSON] . Разом з цим відповідачі не спростували належними та допустимими доказами відсутність своєї вини у залитті квартири позивачів, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивачів не заявляли та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачам майнової шкоди для спростування висновків, наведених у зведеному кошторисному розрахунку ТОВ «Енергосервіс», хоча це є його процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Доводи представника відповідача про те, що даний акт не був складений та не був підписаний сантехніком [PERSON] суд до уваги не бере, оскільки на підтвердження вказаної обставини суду не надано належних та допустимих доказів. Натомість як вбачається зі змісту даного акту, у ньому міститься підпис біля прізвища [PERSON] . Надані суду письмові пояснення від 18.11.2020 (російською мовою), підписані [PERSON] не є належними та допустимими доказами на підтвердження того, що останній не брав участі у складанні акта про залиття від 24 квітня 2020 року та не підписував його. 21.09.2021 представником відповідачів було заявлено клопотання про допит в якості свідка [PERSON] , який працює сантехніком в КП «Ладжитлосервіс» та в складі комісії брав участь у складанні Акту про залиття від 24 квітня 2020 року. Натомість під час розгляду справи представник відповідачів дане клопотання не підтримав та не просив викликати [PERSON] як свідка. Разом з тим суд звертає увагу, що дані письмові пояснення не містять відомостей про те, що вони адресовані суду. Тобто, наданий позивачами акт за формою та змістом відповідає встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачами не спростовані. Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідальність за нанесену позивачам матеріальну та моральну шкоду в результаті залиття належної їм квартири має бути покладена на відповідачів, як власників квартири, через неналежний стан сантехнічного обладнання, в якій відбулось залиття. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). V. Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Відповідно до ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до роз`яснень, викладеними у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. На обґрунтування моральної шкоди позивачі зазначають, що в результаті залиття квартири з вини відповідачів, їм було спричинено і моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, психологічному стресі внаслідок пошкодження майна та неможливістю ним нормально користуватися, порушення їх звичайного усталеного способу життя. Заподіяну моральну шкоду позивачі оцінюють в грошовому вимірі у розмірі по 2 000 грн кожному, тобто на загальну суму 8 000 грн, які солідарно просять стягнути з відповідачів. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідачів, суд виходить з того, що залиття квартири завдало позивачам негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань, порушення їх звичного способу життя. Враховуючи обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку, що розмір завданої позивачам моральної шкоди пред`явлений до стягнення є завищеним, а тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню, зі стягненням солідарно з відповідачів на користь позивачів моральної шкоди у розмірі 4 000 грн. VІ. Розподіл судових витрат. Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial