Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-11 00:00:00

У травні 2023 року позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, мотивуючи його тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Відповідач у справі померлому батьку позивача доводиться пасинком, є сином від першого шлюбу матері позивача та відповідача, яка померла у 2021 році, тобто у родинних відносинах з [PERSON] не перебуває. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно у вигляді окремої частки квартири [ADDRESS] , яка належала померлому на підставі Свідоцтва про право власності на житло. За волевиявленням [PERSON] при його житті був оформлений заповіт на належне йому майно, яке останній заповів позивачу та відповідачу. Так, постановою приватного нотаріуса йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька, у зв`язку з тим, що він пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Посилаючись на вказані обставини, вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки завчасно не отримав достовірної консультації відповідного спеціаліста, і тому просив надати йому додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 15 травня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 13 червня 2023 року представником Виконавчого комітету\~Покровської районної\~у місті\~ради поданий відзив, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позовних вимог з підстави того, що стороною позивача належним чином не доведена та необґрунтована причина пропуску строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 10 серпня 2023 року підготовче провадження у даній цивільній справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача - адвокат Саліна М.О. заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі з підстав, викладених у позові, та просила надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] суду показала, що відповідач є її чоловіком та братом позивача. 18.06.2022 року після смерті батька позивача залишився заповіт на [PERSON] та [PERSON] . Відповідач [PERSON] до судового засідання не з`явився, про його час та місце проведення повідомлявся у встановленому порядку. Під час розгляду цивільної справи ним подана до суду заява про визнання позовних вимог у повному обсязі та просив проводити розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача Виконавчого комітету\~Покровської районної\~у місті\~ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подане клопотання про проведення розгляду справи за відсутності представника. Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Суд, заслухавши представника позивача, пояснення свідка, дослідивши матеріали цивільної справи та зібрані в ній докази, приходить до висновку що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого\~Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), про що 20 червня 2022 року складено відповідний актовий запис № 1072. (а. с. 7) Відповідно до Свідоцтва № [NUMBER] на право власності на житло від 05.03.2003р., квартира за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . (а. с. 18) Відповідно до витягу № 25073436 від 19.01.2010 про реєстрацію права власності на нерухоме майно Комунального підприємства Дніпропетровської обласної Ради «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» за реєстраційним номером 3442190 квартира за адресою: [ADDRESS] (номер запису: 443 в книзі: 224п-443) належить на праві приватної спільної часткової власності: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , 1/3 частки кожного. (а. с. 19) 18 вересня 2009 року [PERSON] склав заповіт, відповідно до якого заповів [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , усе майно, з приводу чого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Каліушко О.Є. складено та посвідчено заповіт, зареєстрований в реєстрі за № 935. (а. с. 14) Постановою приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль О.А. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.04.2023 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , у зв`язку з тим, що останній зареєстрований за однією адресою з померлим не був, з заявою про прийняття спадщини протягом встановленого законодавством строком не звернувся, тому рекомендовано [PERSON] звернутися до суду із заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини. (а. с. 6) Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно вимог ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до вимог ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Стаття 1272 ЦК України передбачає, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови ПВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Так, судом встановлено, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки після відкриття спадщини у визначений законодавством термін ним не було подано заяви про прийняття спадщини з підстави того, що отримав недостовірну інформацію про порядок звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач пропустив строк, визначений в ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини, з поважних причин та йому достатньо два місяця з дня набрання рішення суду чинності для того, щоб подати заяву про прийняття спадщини після померлого [PERSON] . Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення вимог позову.

Outcome: approved