Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

Керівник Камінь-Каширської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Любешівської селищної ради звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - філія «Любешівське лісомисливське господарство» ДП «Ліси України» про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про навколишнє природне середовище. Позов мотивує тим, що [PERSON] , діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у виді завдання шкоди навколишньому середовищу, за відсутності лісового квитка та будь-яких дозвільних документів, у порушення вимог ст. 69 Лісового кодексу України, п. 2 «Порядку видачі спеціальних дозволів на користування лісових ресурсів», 05.10.2022 приблизно о 19 год 00 хв, перебуваючи у кварталі 14, виділ 17 Залізницького лісництва Державного підприємства «Любешівське лісомисливське господарство», за допомогою бензопили, шляхом повного відокремлення стовбура від коріння, здійснив незаконну порубку дев`яти сироростучих дерев породи «Сосна», діаметри пнів 22,5 см; 21 см; 25 см; 25 см; 30 см; 20 см; 24,5 см; 31 см та 23,5 см. Після цього, покрижовані колоди незаконно зрізаних дерев [PERSON] , на вантажному автомобілі перевіз з лісу до лісопильної рами, що в с. Лобна Камінь-Каширського району, де зберігав їх до 06.10.2022, тобто до вилучення під час обшуку. Внаслідок протиправних дій [PERSON] , державі в особі ДП «Любешівське ЛМГ» було заподіяно істотну шкоду на суму 32031,11 грн. За вказаним фактом проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12021030000000071 від 14.06.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Вироком Любешівського районного суду Волинської області від 16.03.2023 визнано [PERSON] винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 грн. При цьому встановлено, що [PERSON] завдано збитки в сумі 32031,11 гривень, з яких 13.12.2022 збитки в розмірі 7500,00 гривень [PERSON] , відшкодовано. Залишок невідшкодованої шкоди становить 24531,11 гривень. Посилаючись на вищевикладене просив стягнути із [PERSON] на користь Любешівської селищної ради шкоду, заподіяну порушенням законодавства про навколишнє природне середовище в сумі 24531,11 гривень. Ухвалою судді Любешівського районного суду Волинської області від 17.07.2023 дану справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання (а.с.59). Прокурор у підготовчому засіданні позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх повністю з мотивів, викладених у позовній заяві. Представники позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача кожен зокрема також просили задовольнити позов у повному обсязі. Відповідач та його представник у підготовчому засіданні позов визнали та просили його задовольнити. Згідно з положеннями ч. 3 та ч. 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 та ч. 4 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. \~ \~ \~ \~Вислухавши прокурора, відповідача та його представника, представника позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, вивчивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, враховуючи те, що відповідач у підготовчому засіданні визнав позов у повному обсязі та таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд доходить висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому засіданні. Так, згідно з ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як визначено у частинах 2, 3 ст. 1 Лісового кодексу України (далі - ЛК України), ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Заготівля деревини може здійснюватися у порядку спеціального використання лісових ресурсів (ч. 1 ст. 67 ЛК України). Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно (ч. 1ст. 69 ЛК України). Відповідно до ч. 1 ст. 105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Зокрема, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Як убачається з матеріалів справи, 05.10.2022 приблизно о 19 год 00 хв [PERSON] , перебуваючи у кварталі 14, виділ 17 Залізницького лісництва Державного підприємства «Любешівське лісомисливське господарство», за допомогою бензопили, шляхом повного відокремлення стовбура від коріння, здійснив незаконну порубку дев`яти сироростучих дерев породи «Сосна», діаметри пнів 22,5 см; 21 см; 25 см; 25 см; 30 см; 20 см; 24,5 см; 31 см та 23,5 см. Після цього, покрижовані колоди незаконно зрізаних дерев [PERSON] , на вантажному автомобілі перевіз з лісу до лісопильної рами, що в с.Лобна Камінь-Каширського району, де зберігав їх до 06.10.2022, тобто до вилучення під час обшуку (а.с.16-17). Вироком Любешівського районного суду Волинської області від 16.03.2023 відповідача [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000,00 гривень (а. с. 16-17). Згідно з розрахунковою довідкою до акту огляду від 16.11.2022 вищевказаними діями відповідача завдано шкоду у сумі 32031,11 гривень. 13.12.2022 збитки в розмірі 7500,00 гривень [PERSON] відшкодовано згідно з квитанцією від 13.12.2022 № 0.0.2773949713.1. (а.с.15-18). У судовому засіданні встановлено, що вищевказану шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував. Так, статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно ст. 107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. В силу ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. В силу вимог ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2 ст. 77 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2ст. 76 ЦПК України). Докази у цивільному процесі мають бути належними та допустимими. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, винна поведінка відповідача, яка знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди підтверджуються вказаним вище вироком Любешівського районного суду Волинської області від 16.03.2023 і становить 32031,11 грн. Збитки в розмірі 7500,00 гривень [PERSON] відшкодовано добровільно. Розмір збитків, заподіяних державі вищевказаними діями відповідача, підтверджується актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 16.11.2022. З урахуванням наведеного, суд доходить висновку про доведеність факту заподіяння шкоди державі незаконною порубкою сироростучих дерев породи "Сосна" з вини відповідача, а тому є підстави для покладення на відповідача обов`язку із відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 24531,11 грн. А тому позов необхідно задовольнити в повному обсязі. Оскільки, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог, то у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню 2684 грн. судового збору. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved