Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до [PERSON] , державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О., Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ «РЕНОМЕ ГРУПП» про визнання недійсними результатів електронних торгів з реалізації нерухомого, та з врахуванням зміни предмета позову, просила визнати недійсними електронні торги з реалізації нежитлових приміщень за адресою [ADDRESS] , а саме: склад літ.Г1, загальною площею 3067,30 кв.м., клерувальне відділення літ. Г2, загальною площею 1701,00 кв.м., клерувальне приміщення Г3, загальною площею 12,30 кв.м., склад літ. Д, загальною площею 2439,10 кв.м., оформлені протоколом №552305 від 03.09.2021 року. В позові посилається на те, що рішенням Першотравневого районного суду м.Чернівці від 03.12.2014 року у справі №725/7483/13-ц стягнуто з [PERSON] на користь ТОВ «ЕКОПРОМ» заборгованість у загальному розмірі 7 206 856 грн. 82 коп. Постановою старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішення управління ДВС ГУЮ у Чернівецькій області Саінчука Є.В. від 17.03.2015 року було відкрите виконавче провадження №46910746 з примусового виконання рішення Першотравневого районного суду м.Чернівці від 03.12.2014 р. В подальшому виконавче провадження №46910746 було приєднано до зведеного виконавчого провадження №58279086. Як згодом стало відомо позивачці, 03.09.2021 року відбулися електронні торги на яких було реалізовано належне їй майно, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , а саме: склад літ.Г1, загальною площею 3067,30 кв.м., клерувальне відділення літ. Г2, загальною площею 1701,00 кв.м., клерувальне приміщення Г3, загальною площею 12,30 кв.м., складу літ. Д, загальною площею 2439,10 кв.м. за ціною 7 999 806 грн. Позивач вважає, що електронні торги з примусової реалізації її майна за адресою [ADDRESS] , слід визнати недійсними з огляду на ряд порушень допущених державним виконавцем при виставленні майна на примусову реалізацію. При цьому, позивач вказує, що на момент передачі її майна на електронні торги, земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:40:005:0031 про яку було зазначено у заявці державного виконавця не існувало, так як державну реєстрацію земельної ділянки було скасовано, а саме ділянку перенесено до архівного шару. Позивач вважає, що кадастровий номер земельної ділянки є істотною умовою договору купівлі-продажу майна на електронних торгах, без якого майно не можна виставляти на торги, а оскільки земельна ділянка під нежитловими приміщеннями сформована не була, то вказані обставини дають підстави для визнання недійсними проведених електронних торгів у зв`язку із невідповідністю правочину вимогам закону. Окрім того, позивачка вказує, що її не було повідомлено про результати визначення вартості майна, яке виставлялося на електронні торги, а оцінка майна здійснено ТОВ «Реноме Груп» в 7 920 600 грн. є заниженою, що вплинуло на її інтереси на отримання різниці від продажу майна. Просить суд визнати недійсними електронні торги з реалізації нежитлових приміщень за адресою [ADDRESS] , а саме: склад літ.Г1, загальною площею 3067,30 кв.м., клерувальне відділення літ.Г2, загальною площею 1701,00 кв.м., клерувальне приміщення Г3, загальною площею 12,30 кв.м., складу літ.Д загальною площею 2439,10 кв.м., оформлені протоколом №552305 від 03.09.2021 року. Визнати незаконним та скасувати акт про поведені електронні торги від 21.09.2021 року складений головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно - Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано - Франківськ) Саінчука Є.В. та затверджено заступником начальника управління - начальником відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано - Франківськ) Дворським В.В. в межах виконавчого провадження №46910746 приєднано до зведеного виконавчого провадження №58279086. Відповідач [PERSON] заперечив проти позову, посилаючись на те, що наведені у позові [PERSON] обґрунтування є помилковими. [PERSON] невірно тлумачить як положення законодавства, так і висновки судових рішень, на які здійснює посилання як на підтвердження своїх доводів. Відповідач зазначає, що права та інтереси [PERSON] , проведеними 03.09.2021 року електронними торгами з реалізації її майна як боржника у виконавчому провадженні не порушені, а навпаки, борги [PERSON] перед кредиторами погашені. Реалізація майна, що належало [PERSON] було здійснено в інтересах належного відправлення судочинства, з метою забезпечення виконання остаточного судового рішення, що є легітимною метою в загальних інтересах суспільства. Посилання [PERSON] на нібито порушення її прав відносно початкової вартості майна, за якою майно виставлялося на торги є її припущеннями, які не заслуговують на увагу та не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Посилання [PERSON] , що на момент передачі нежитлових приміщень на електронні торги, земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:40:005:0031 не існувало, не має жодного правового значення у даній справі, оскільки на примусову реалізацію виставлялися нежитлові приміщення, а не земля, а земельна ділянка перебуває у комунальній власності та ніколи не перебувала у користуванні [PERSON] . Реалізація арештованого майна - нежитлових приміщень не ставиться у залежність від присвоєння земельній ділянці кадастрового номера. Порядок реалізації арештованого майна не забороняє виставлення та електронні торги нерухомого майна, яке знаходиться на несформованій земельній ділянці. Щодо посилання [PERSON] про те, що її не було повідомлено про результат визначення вартості майна, то [PERSON] вказав на те, що в дійсності [PERSON] була повідомлена про результат проведення оцінки майна, надавши копію листа - повідомлення, однак [PERSON] не скористалася правом на оскарження такої оцінки. При цьому, відповідач також зазначив, що продаж арештованого майна з електронних торгів має певні особливості щодо формування ринкової ціни на арештоване майно, а тому оціночна вартість майна, за якою таке майно передається на торги не може порушувати права боржника, оскільки остаточна вартість майна формується за результатом пропозиції та електронних торгах, які є вільними до доступними для будь-якого покупця, що усуває будь-які зловживання. Відповідач за первісним позовом [PERSON] пред`явив зустрічний позов про визнання права власності на нерухоме майно, яке було придбано ним на електронних торгах та розташоване за адресою: [ADDRESS] , а саме: склад літ. Г1, загальною площею 3067,30 кв. м, клерувальне відділення літ. Г2, загальною площею 1701,00 кв. м, клерувальне відділення літ. ГЗ, загальною площею 12,30 кв. м, склад літ. Д загальною площею.2439,10 кв.м,, огорожа 1. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 95462573101). В обґрунтування зустрічного позову посилається на те, що 03.09.2021 року придбав на електронних (публічних) торгах вищевказане майно, запропонувавши за нього найвищу ціну 7 999 806 грн. Після повного розрахунку за придбане на електронних торгах майно, державним виконавцем було складено Акт про проведені електронні торги від 21.09.2021 року та виправлений Акт від 10.03.2023 року, після чого нотаріусом було видано свідоцтво про право власності. Однак, нотаріус як державний реєстратор не може здійснити державну реєстрацію права власності на придбане майно, оскільки у державному реєстрі речових прав міститься заборона на вчинення будь-яких реєстраційних дій по відношенню до придбаного позивачем майна встановлена ухвалою Садгірського районного суду м.Чернівців від 09.03.2023 року по справі №726/607/23 за заявою боржника - [PERSON] . Вважає, що електронні (публічні) торги відбулися з дотриманням норм Порядку реалізації арештованого майна. Просить суд визнати за [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] [ADDRESS] ) право власності на нерухоме майно, яке знаходиться за адресою [ADDRESS] , а саме: склад літ.Г, загальною площею 3067,30 кв.м., клерувальне відділення літ.Г2, загальною площею 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ.Г3, загальною площею 12,30 кв.м., склад літ.Д загальною площею 2439,10 кв.м., огорожа 1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 95462573101). Позивачка за первісним позовом у судове засідання не з`явився, хоча належним чином була повідомлена про дату та час розгляду справи. Представники позивача за первісним позовом, адвокати Поляк М.О. та Поляк П.П. первісний позов підтримали та просили його задовольнити з підстав наведених у заявах по суті спору. У задоволенні зустрічного позову просила відмовити. Відповідач за первісним позовом у судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату та час розгляду справи. Представник відповідача за первісним позовом адвокат Тарновецький В.І. позов не визнав з підстав наведених у заявах по суті спору. Відповідач приватний виконавець у судове засідання не з`явився, однак 24.07.2023 року на виконання ухвали Садгірського районного суду м.Чернівців від 13.07.2023 року супровідним листом від 21.07.2023 року №5609 надав для огляду у судове засідання оригінали виконавчого провадження ВП №46910746, а також окремим супровідним листом №7398 від 10.08.2023 року скерував до суду додаткові матеріали - поштові конверти та листи, які містилися в поштових конвертах, що надійшли йому від Відділу примусового виконання рішень УЗПВР у Чернівецькій області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Представник відповідача державне підприємство «СЕТАМ» в судовому засіданні заперечив проти задоволення позову, посилаючись на те, що боржникові було достовірно відомо про наявність виконавчого провадження в якому реалізовано нерухомість, однак боржник не здійснив жодних кроків для узгодження вартості майна з іншою стороною виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження у 10-ти денний строк від дня винесення постанови про арешт майна не досягли згоди щодо вартості майна, то виконавець відповідно до ст.57 ЗУ «Про виконавче провадження» самостійно визначає вартість майна, шляхом залучення суб`єкта оціночної діяльності. Якщо сторона не згода з результатами визначення вартості чи оцінки майна, то така сторона має право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний термін з дня отримання відповідного повідомлення. Однак, боржник не скористався наданими йому правами як на узгодження вартості майна, так і на оскарження результатів оцінки, а тому припущення позивача про нібито неправомірність дій державного виконавця не заслуговують на увагу, оскільки дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадження є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено на не визнано незаконними в зазначений спосіб. Позивач була обізнана про численні рішення судів про стягнення з неї заборгованості та відкриття виконавчого провадження з примусового виконання рішення суду, а тому позивач повинна була цікавитися ходом виконавчого провадження. Крім того, метою аукціону є як способу реалізації майна, є передусім відчуження такого майна за максимальною ціною, яку визначає ринок за умови прозорості та вільної конкуренції, а тому початкову чи оціночну вартість майна слід розглядати лише як стартову ціну, яка є першим кроком аукціону втрачає своє значення. Така початкова вартість майна на аукціоні ніяк не впливає на кінцеву ціну реалізації майна, яка формується виходячи із стану майна, попиту та пропозиції. Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції свого представника у судове засідання не забезпечило, хоча про дату судового засідання повідомлялося належним чином. Третя особа ТОВ «Реноме Груп», у судове засідання не з`явилася, хоча про дату судового засідання повідомлялося належним чином. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він здійснював виконання виконавчого провадження де боржником була [PERSON] . На запитання представника позивача повідомив, що він знайшов поштові конверти, які направлялися [PERSON] про визначення вартості майна, де саме не пам`ятає. На запитання представника відповідача повідомив, що він підписував повідомлення про визначення вартості майна боржниці [PERSON] та направляв всім сторонам. Суд, дослідивши заяви по суті спору, пояснення сторін, письмові докази по справі вважає, що у задоволенні первісного та зустрічного позову слід відмовити. Судом встановлено наступні обставини. Рішенням Першотравневого районного суду м.Чернівці від 03.12.2014 року у справі №725/7483/13-ц стягнуто з [PERSON] на користь ТОВ «ЕКОПРОМ» заборгованість у загальному розмірі 7 206 856 грн. 82 коп. (том 1 а.с.13-14). Постановою старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішення управління ДВС ГУЮ у Чернівецькій області Саінчука Є.В. від 17.03.2015 року було відкрите виконавче провадження №46910746 з примусового виконання рішення Першотравневого районного суду м.Чернівці від 03.12.2014 р. (том 1 .с.18-19). 17.03.2015 старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області прийнято постанову ВП 46910746 про арешт майна, що належить [PERSON] та оголошено заборони на його відчуження. 18.04.2018 головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Саінчуком Є.В. прийнято постанову ВП 46910746 про опис та арешт майна (коштів) боржника, що належить [PERSON] на нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , а саме: склад літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., огорожа 1 (том 3 а.с.23-24). Листами від 12.11.2018 та від 22.05.2018 позивача повідомлено про прийняту постанову та можливість її оскарження у порядку та строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження" (том 3 а.с.22). В подальшому, постановою головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) Саінчука Є.В. від 03.02.2021 року. виконавче провадження №46910746 приєднано до зведеного виконавчого провадження №58279086. 26.04.2021 року при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження №58279086 державним виконавцем винесено постанову ВП №46910746 про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні з метою визначення вартості описаного майна, що належить [PERSON] , а саме: складу літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., огорожі 1 (том 2 а.с.126). Згідно звіту про оцінку майна від 10.06.2021 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання ТОВ "Реноме Груп" вартість майна: складу літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., огорожі 1 становить 7 920 600 грн, без врахування ПДВ (том 2 а.с.128). 30.07.2021 року головним державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Саінчуком Є.В. на адресу боржника [PERSON] - [ADDRESS] рекомендованим листом (штрих код 5800109835301) було направлено письмове повідомлення за №6638 про вартість майна, в якому [PERSON] поставлено до відома, що вартість арештованого майна - нежитлових приміщень за адресою [ADDRESS] , а саме: складу літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., огорожі 1 складає 7 920 600 грн, без врахування ПДВ. До письмового повідомлення виконавцем було додано копію висновку про вартість майна (том 3 а.с.27). 01.09.2021 року рекомендований лист (штрих код 5800109835301) був повернутий відділенням поштового зв`язку за закінченням терміну зберігання (у зв`язку із неотриманням адресатом листа) (том 3 а.с.28). 03.08.2021 відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано Франківськ) подано до Державного підприємства "Сетам" заявку на реалізацію арештованого майна, а саме нежитлові приміщення за адресою: [ADDRESS] , а саме: склад літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., огорожі 1 (том1 а.с.94). 04.08.2021 на вебсайті ДП "Сетам" (https://setam.net.ua/auction/489010) розміщено оголошення про проведення 03.09.2021 року електронних торгів з продажу нерухомого майна (лот 489956): нежитлові приміщення за адресою [ADDRESS] (том1 а.с.94). 03.09.2021 року проведено електронні торги з реалізації майна нежитлові приміщення за адресою: [ADDRESS] ., а саме: склад літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., про що складено протокол від 03.09.2021 №552305, виданий Організатором торгів Державним підприємством "Сетам". Відповідно до даного протоколу переможцем електронних торгів визнано учасника №6 - [PERSON] , який, запропонував за майно найвищу ціну - 7 999 806 грн. (том 1 а.с.20). 21.09.2021 державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Чернівецькій області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції складено Акт про проведені електронні торги, яким підтверджено, що переможцем торгів у повному обсязі здійснено розрахунок за придбане на електронних торгах майно (том 1 а.с.22). 10.03.2023 державним виконавцем Саінчуком Є.І. складено акт про проведені електронні торги 03.09.2021 (виправлений) з реалізації майна, що знаходиться за адресою [ADDRESS] (том 1 а.с.96). Згідно вказаного акту, у графі: назва, стисла характеристика реалізованого майна зазначено: нежитлові приміщення за адресою: [ADDRESS] ., а саме: склад літ. Г1, заг. пл. 3067,30 кв. м. клерувальне відділення літ. Г2, заг.пл. 1701,00 кв.м., клерувальне відділення літ. Г3, заг.пл. 12,30 кв.м, складу літ. Д. заг. пл. 2439,10 кв.м., огорожа 1. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 95462573101 ( том 1 а.с.93). 17 березня 2023 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Романюк Г.В. [PERSON] було видано Свідоцтво про право власності на придбане на електронному аукціоні майно, реєстраційний №339, однак в подальшому рішенням №66907268 від 23.03.2023 року державним реєстратором - приватним нотаріусом Романюк Г.В. було зупинено реєстраційну дії - реєстрацію права власності на придбане на електронних торгах майно у зв`язку із наявністю в системі інформації про судове рішення щодо заборони вчинення реєстраційних дій від 09.03.2023 року у справі №726/607/23 (том 1 а.с.100, 101). В процесі розгляду справи, представник позивача [PERSON] в підтвердження своїх доводів щодо заниження вартості майна боржника, зазначеної у Звіті про оцінку майна від 10.06.2021 р. ТОВ «РЕНОМЕ ГРУП» надала Рецензію на вищевказаний звіт від 04.03.2023р. суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] . В наданій позивачем рецензії від 04.03.2023р. суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] вказано, що «методичні підходи, методи та оціночні процедури в Звіті про оцінку майна від 10.06.2021 р. ТОВ «РЕНОМЕ ГРУП» не відповідають базі оцінки. Обґрунтованість зроблених припущень не відповідають нормативно-правовим актам з оцінки майна. Звіт не відповідає вимогам нормативно-правовим актам з оцінки майна» (том 1 а.с.69). Зі своєї сторони, на спростування доводів [PERSON] щодо заниження вартості майна, зазначеної у Звіті про оцінку майна від 10.06.2021 р. ТОВ «РЕНОМЕ ГРУП», представник відповідача Гінгуляка Д.В. також надав рецензію на такий Звіт, підготовлену оцінювачем [PERSON] . В наданій відповідачем рецензії, підготовленій оцінювачем [PERSON] (свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №9008 від 19.01.2012 року, посвідчення про підвищення кваліфікації №МФ №8262 - ПК від 18.05.2022) вказано, що у Звіті про оцінку майна від 10.06.2021 року ТОВ «РЕНОМЕ ГРУП» застосовано витратний підхід. Аргументація та обґрунтування застосування викладені цілком коректно. Методи оцінки зазначені, аргументація та обґрунтування їх застосування надані. Загалом розрахунки відповідають застосованому методичному підходу, методам та оціночним процедурам. Звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки. Також в процесі розгляду справи, представник позивача [PERSON] , в підтвердження своїх доводів, що оціночна вартість майна в 7 920 600 грн., за якою майно боржника було виставлено на торги була заниженою, надала Звіт №07-пр-03-23 від 20.04.2023 року експертного дослідження про оцінку майна, складеного експертом ФОП [PERSON] (сертифікат суб`єкта оціночної діяльності №769/20 від 31.08.2020 року) в якому зазначено, що вартість майна боржника у 2021 році мала складати 23 256 173 гривень (том 1 а.с.230-253). Зі своєї сторони, на спростування доводів [PERSON] , що вартість майна боржника у 2021 році становила 23 256 173 грн., представник відповідача [PERSON] надав дві рецензії на Звіт №07-пр-03-23 від 20.04.2023 року експертного дослідження про оцінку майна, складеного експертом ФОП [PERSON] (том 1 а.с.230-253). В наданій відповідачем рецензії, підготовленій рецензентом [PERSON] (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №279 від 23.10.1995р., реєстрація в державному реєстрі оцінювачів від 05.07.2005р., стаж практичної діяльності з оцінки майна 27 років) вказано, що у Звіті №07-пр-03-23 експертного дослідження про оцінку майна ФОП [PERSON] , зібрані оцінювачем ФОП [PERSON] вихідні дані, їхній обсяг не є достатній для проведення оцінки нерухомого майна. Застосовані оціночні процедури не відповідають вимогам про проведення оцінки нерухомого майна. Звіт класифікується за ознакою абзацу 5 п.67 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» затверджений постановою КМУ №1440 від 10.09.2003 р. як такий, що - не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний. В наданій відповідачем рецензії, підготовленій рецензентом [PERSON] (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №261 від 29.03.2000р., реєстрація в державному реєстрі оцінювачів від 25.01.2014р., стаж практичної діяльності з оцінки майна 23 рок) зазначено, що у Звіті №07-np-03-23 експертного дослідження про оцінку майна ФОП [PERSON] , зібрані оцінювачем ФОП [PERSON] вихідні дані, їхній обсяг не є достатній для проведення оцінки нерухомого майна. Застосовані оціночні процедури не відповідають вимогам про проведення оцінки нерухомого майна. Звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним і не може бути використаний. Судом під час розгляду справи досліджено оригінали виконавчого провадження ВП №46910746, які надійшли до суду 24.07.2023 року від приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. на виконання ухвали Садгірського районного суду м.Чернівців від 13.07.2023 року, а також досліджено додаткові матеріали - поштові конверти з листами, які надійшли до суду від приватного виконавця 10.08.2023 року. Як вбачається з листа Акціонерного товариства «Укрпошта» від 31.08.2023 року рекомендований лист за номером 5800109835301 відправлений Відділом примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень Чернівецької області 30.07.2021 року одержувач [PERSON] , однак так як протягом 1 місяця [PERSON] відправлення не отримала, то після закінчення терміну зберігання 01.09.2021 року відправлення повернуто відправнику (том 3 а.с.77). Згідно лист АТ «Укрпошта», зазначено про те, що відомості про поштове відправлення за номером 580010983501 відсутні в автоматизованій системі Укрпошти (том 3 а.с.89-90). До спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду, суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Відповідно до частини 1 статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно і сплатити за нього певну грошову суму (частина 1 статті 655 ЦК України). Частиною 4 статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок). Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 1-4 розділу II Порядку реалізація майна здійснюється після визначення вартості майна відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства, начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна чинним законодавством не передбачений. Згідно пункту 9 розділу IIІ цього Порядку якщо реалізації підлягає нежитлове приміщення в інформації про майно додатково зазначається відомості про земельну ділянку на якій розташоване нежитлове приміщення (її правовий режим та розмір), та її кадастровий номер (за наявності). Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19). Відповідно до частин першої-п`ятої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно з частинами 1 та 2 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15 та від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16, головною умовою, яку повинні встановити суди при вирішенні питання про визнання прилюдних торгів недійсними, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів чи визначення вартості його майна не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, - це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні торгів, повинно бути встановлене порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. У даній справі відсутні правові підстави для визнання недійсними електронних торгів, оскільки позивач була належним чином повідомлена про результати визначення вартості її майна рекомендованим листом, який був направлений 30.07.2021 року на адресу боржника [PERSON] - [ADDRESS] (штрих код 5800109835301) та повернутий відділенням поштового зв`язку 01.09.2021 року за закінченням терміну зберігання (у зв`язку із неотриманням [PERSON] листа) в якому містився оригінал письмового повідомлення про результати визначення вартості майна боржника - нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , та копія Звіту про оцінку майна боржника. Оригінал конверту та оригінал листа був досліджений у судовому засіданні. Права і законні інтереси Позивача, який є боржником у зобов`язанні, внаслідок невиконання якого, з нього судовим рішенням стягнуто заборгованість, порушені не були. Позивачем не зазначено, які порушення були допущені організатором торгів, що б могли вплинути на результати таких торгів. Посилання позивача на відсутність кадастрового номера земельної ділянки як істотної умови договору купівлі-продажу не заслуговує на увагу, оскільки на примусову реалізацію виставлялися нежитлові приміщення, а не земельна ділянка. Державний виконавець в силу норм Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна не зобов`язаний формувати кадастровий номер земельної ділянки перед виставленням на примусову реалізацію нежитлових приміщень боржника, у якого немає у користуванні земельної ділянки. Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем є відповідно переможець торгів. Кадастровий номер земельної ділянки не є істотною умовою при реалізації арештованого майна - нежитлових приміщень. Згідно пункту 9 розділу IIІ Порядку реалізації арештованого майна, якщо реалізації підлягає нежитлове приміщення в інформації про майно додатково зазначається відомості про земельну ділянку на якій розташоване нежитлове приміщення (її правовий режим та розмір), та її кадастровий номер (за наявності). Тобто, в силу пункту 9 розділу IIІ Порядку реалізація арештованого майна - нежитлових приміщень не ставиться у залежність від наявності земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. В листі Міністерства юстиції України від 17.12.2020 року №56856/38493-33-20/19.1.1, зазначено наступне, що нормами чинного законодавства України не передбачено обмеження права власника на відчуження нерухомого майна з підстав відсутності державної реєстрації земельної ділянки та присвоєного кадастрового номера земельній ділянці, на якій розташоване таке нерухоме майно, а також з підстав відсутності реєстрації права власності (користування) на земельну ділянку. У таких випадках кадастровий номер та площа земельної ділянки не можуть вважатися істотними умовами договору відчуження жилого будинку, будівлі або споруди, оскільки така земельна ділянка не є об`єктом цивільних прав (земельна ділянка не є сформованою, кадастровий номер їй не присвоєно, право власності (користування) на неї не зареєстровано). Аналогічна позиція висловлена в судовій практиці, зокрема у постановах Верховного Суду від 13.04.2016 у справі № 6-253цс16, від 04.02.2019 у справі № 463/1696/15-ц, від 24.02.2020 у справі № 707/16/19, постанові Вищого Господарського суду України від 22.09.2015 у справі № 922/2257/14. Окрім того, Верховний Суд вже надавав оцінку такій обставині як відсутність сформованого кадастрового номера земельної ділянки, так і щодо початкової ціни продажу майна у схожій справі №466/3572/19 (постанова від 06.09.2021 року), залишивши в силі постанову Львівського апеляційного суду від 09.11.2020 року, якою було скасовано рішення суду першої інстанції про задоволення позову як помилкове з підстав відсутності кадастрового номера земельної ділянки. При цьому, Верховний Суд погодився з висновками апеляційного суду про те, що невірними є висновки суду першої інстанції про відсутність такої істотної умови договору, як кадастровий номер земельної ділянки, адже, як встановлено, предметом продажу була не земельна ділянка, а житловий будинок. Окрім того, Верховний суд погодився з висновками апеляційний суду, що - визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Позивачка у встановленому законодавством порядку, з метою належного захисту порушених, на її думку, прав не оскаржувала дії державного виконавця щодо накладення арешту на майно, яке продано з торгів, визначення його вартості, а також інші дії державного виконавця, які передували передачі майна на реалізацію. Таким чином, твердження позивача [PERSON] , на те, що на момент передачі нежитлових приміщень на електронні торги земельної ділянки з кадастровим номером 7310136900:40:005:0031 не існувало, а ціна продажу нібито не відповідає ринковій не впливає на результат електронних торгів, та не порушує права боржника, а тому на думку суду це не є підставою для визнання електронних торгів недійсними. Вилучення та реалізація майна, що належало боржнику, було здійснено в інтересах належного відправлення судочинства, з метою забезпечення виконання остаточного судового рішення, що є легітимною метою в загальних інтересах суспільства. Водночас, необхідної рівноваги не буде досягнуто, якщо через надто формальне застосування процедурних вимог, покупець буде нести ризик втрати майна, яке він придбав на електронних торгах в порядку виконання остаточного судового рішення. При цьому боржник знав про існування виконавчого провадження щодо примусового стягнення з нього значної суми заборгованості, що підтверджується матеріалами виконавчого провадження, дослідженими у судовому засіданні, проте не вчинив дій з погашення заборгованості. Аргументи позивача про відсутність доказів ознайомлення позивача з результатами визначення ринкової вартості нерухомого майна, суд відхиляє з огляду на таке. З матеріалів справи випливає, що письмове повідомлення про результати визначення вартості майна та висновок про вартість майна було направлено позивачу 30.07.2021 року на її адресу - [ADDRESS] (штрих код листа 5800109835301), однак такий лист був повернутий відділенням поштового зв`язку 01.09.2021 року за закінченням терміну зберігання (у зв`язку із неотриманням [PERSON] листа). Суд не бере до уваги твердження представників позивача за первісним позовом про внесені зміни на конверті щодо адреси проживання позивача [PERSON] , оскільки листом Чернівецької дирекції АТ «Укрпошта» підтверджується, що рекомендований лист за номером 580010983501 направлявся на адресу: [ADDRESS] . Також суд не бере уваги лист АТ «Укрпошта», оскільки в ньому зазначено лише про те, що відомості про поштове відправлення за номером 580010983501 відсутні в автоматизованій системі Укрпошти. Відповідно до частини 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Посилання позивача на відсутність доказів отримання висновку про вартість майна не є порушенням, яке могло вплинути на результати спірних торгів, оскільки Законом України «Про виконавче провадження» не встановлено обов`язку державного виконавця забезпечувати примусове вручення листа боржнику відділенням поштового зв`язку. Саме по собі направлення виконавцем такого висновку стороні виконавчого провадження вважається ознайомленням з визначеною експертом вартістю майна у розумінні частини п`ятої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Також суд вважає, що позивач, будучи достовірно обізнаною про наявність виконавчого провадження та арешт його майна, не надала доказів оскарження звіту про оцінку майна у порядку, передбаченому Законом № 1404-VIII, а тому підстави для твердження що державним виконавцем було порушено вимоги законодавства при визначенні вартості майна боржника відсутні. Такий висновок узгоджується з неодноразово висловленими правовими позиціями Верховного Суду з аналогічних справ. Так, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року, справа № 367/6231/16-ц зроблено висновок про те, що порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо підлягають оскарженню у порядку, передбаченому цим Законом України «Про виконавче провадження» Згідно статті 57 ЗУ «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження у 10-денний строк з дня винесення постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Для проведення оцінки нерухомого майна виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. З аналізу даної норми, вбачається, що разі незгоди з будь-якими діями (бездіяльністю) державного виконавця під час здійснення виконавчого провадження стосовно оцінки майна боржника, такі дії (бездіяльність) мають самостійний спосіб оскарження. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі №308/12150/16-ц зроблено аналогічний висновок, що - «визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Аналогічний висновок зробила Велика Палата Верховного Суду і у постанові від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18). Також аналогічні правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 15 лютого 2023 року у справі №295/17258/21, від 14 грудня 2022 року у справі №372/1503/20. Застосовуючи наведені вище правові позиції Верховного Суду, суд у даній справі приходить до висновку що твердження Позивача про незаконність дій державного виконавця щодо оцінки майна є необґрунтованими, оскільки на даний момент відсутні рішення судів про визнання таких дій чи бездіяльності неправомірними. Відносно поданого представником позивача Звіту №07-пр-03-23 від 20.04.2023 року експертного дослідження про оцінку майна, складеного експертом ФОП [PERSON] , в якому зазначено, що вартість майна боржника мала складати 23 256 173 грн., то суд вважає за необхідне зазначити, що визначення вартості майна не входить до предмету доказування в даній справі, оскільки результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження. При цьому, суд звертає увагу також на правовий висновок наведений у п.43 та 45 постанови Верховного Суду від 02.05.2018 року у справі №910/10136/17 про визнання прилюдних торгів з реалізації майна недійсними з підстав заниженої на думку позивача оцінки майна. У даній справі Верховний Суд зазначив, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Також Верховний Суд вважає безпідставними доводи позивача, викладені в п.18.2 даної постанови (щодо відмови у призначенні судової експертизи щодо визначенні вартості майна), оскільки як вже було зазначено визначення вартості майна не входить до предмету доказування в даній справі, оскільки результати оцінки майна мають окремий, передбачений законом спосіб та порядок оскарження, а відтак, суди правомірно відмовили у задоволенні клопотання позивача про проведення у справі судової експертизи щодо визначення вартості спірного майна». При вирішенні даної справи, суд також враховує правовий висновок наведений в постанові Верховного Суду від 05.02.2020 року (справа №908/2532/16) в якій зазначено, що - «…метою аукціону як способу реалізації є, передусім, відчуження майна банкрута за максимальною ціною, яку визначає ринок за умови прозорості та вільною конкуренції, тому початкову чи оціночну вартість майна можна розглядати лише як стартову ціну, яка із першим кроком аукціону втрачає своє значення. При цьому, початкова вартість майна на аукціоні ніяк не впливає на кінцеву ціну реалізації майна, оскільки під час торгів вона може бути як зменшена, так і збільшена. Тобто ціна майна формується виходячи з попиту і пропозиції». Оцінюючи надані сторонами докази, суд вважає, що продаж арештованого майна з електронних торгів має певні особливості щодо формування ринкової ціни на таке арештоване майно, а тому оціночна вартість майна, за якою таке майно передається на торги не може порушувати права боржника, оскільки остаточна вартість майна формується за результатом пропозиції та електронних торгах, які є вільними до доступними для будь-якого покупця, що усуває будь-які зловживання. А тому суд вважає, що наведені позивачем твердження про заниження вартості її майна є безпідставними. На підставі викладеного суд вважає, що в задоволенні первісного позову слід відмовити. Щодо зустрічного позову [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно, яке знаходиться за адресою [ADDRESS] за [PERSON] суд приходить до наступного висновку. Як вбачається із свідоцтва від 17.03.2023 року, посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Романюк Г.В. [PERSON] належить на праві власності нерухоме майно, що складається з: нежитлових приміщень, що розташовані в [ADDRESS] , яке придбане [PERSON] на підставі договору купівлі - продажу, посвідченого 20 грудня 2012 року приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Балацьким О.О. (Том №1 а.с.100). Рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Г.Романюк від 23 березня 2023 року зупинено реєстраційні дії, щодо розгляду заяви від 17.03.2023 р. за реєстраційним номером 54534916 встановивши наявність обставин, які є підставою для зупинення реєстраційних дій, а саме зареєстрованого у базі даних заяв: судового рішення щодо заборони вчинення реєстраційних дій від 09.03.2023 року у справі №726/607/23 (том 1 а.с.101). Отже, судом встановлено той факт, що приватним нотаріусом Чернівецького міського округу Чернівецької області Романюком Г.В. видано свідоцтво про право власності на спірне майно, яке знаходиться за адресою [ADDRESS] та визнано право власності за [PERSON] , а тому суд приходить до висновку, що в задоволені позовних вимог слід відмовити у зв`язку із відсутністю предмет спору. Згідно з ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Отже, враховуючи що в задоволенні первісного та зустрічного та зустрічного позову відмовлено, в задоволенні клопотання про відшкодування судових витрат слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed