Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

Виробничий кооператив «ЖЕК «НОВОБУД-КОМФОРТ» звернувся до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за оплату послуг з управління багатоквартирного будинку та прибудинкової території. Відповідачка відзиву на позов або будь-яких інших клопотань до суду не надала. Ухвалою судді\~Дзержинського районного\~суду м.\~Харкова від\~11\~липня 2023\~року прийнято\~до розгляду\~та відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. У судове засідання представник Виробничого кооперативу «ЖЕК «НОВОБУД-КОМФОРТ», належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення суду не заперечував. У судове засідання, відповідачка, [PERSON] належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, повторно не з`явилася, про причини неявки суду не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи або розгляд справи за її відсутності не надала, правом надання відзиву на позовну заяву не скористалася. Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ухвали суду від 14 вересня 2023 року, враховуючи наявність в матеріалах справи достатніх даних про права і взаємовідносини сторін та належне повідомлення відповідачки про дату, час і місце судового засідання, суд вирішує справу за відсутності відповідачки та згідно ч. 4 ст.\~223\~ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши надані позивачем докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову КП «ХТМ», об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для її розгляду, суд приходить до наступного. Так, за приписами ч. 1 ст.\~2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~ Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] на праві власності належить [PERSON] . Зазначена квартири знаходяться у багатоквартирному житловому будинку, утримання та експлуатацію якого здійснює позивач - Виробничий кооператив «Житлово-експлуатаційний кооператив «НОВОБУД-КОМФОРТ» та відповідно є виконавцем послуг у цьому будинку, на підставі Договору про надання послуг з управління будинком, розташованим за адресою: [ADDRESS] від 13 вересня 2018 року. Тобто, Виробничий кооператив «Житлово-експлуатаційний кооператив «НОВОБУД-КОМФОРТ » безпосередньо займається управлінням житлового фонду, який переданий балансоутримувачем відповідно до умов Договору про надання послуг з управління будинком, розташованим за адресою: [ADDRESS] від 13 вересня 2018 року. Зазначений договір укладений між ВК «ЖЕК « НОВОБУД-КОМФОРТ » в особі голови кооперативу Щупаченко І.І., яка діє на підставі Статуту, з однієї сторони, та співвласниками житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку в особі уповноваженої особи [PERSON] , який діє на підставі Протоколу № б/н загальних зборів від 13.09.2018, з іншої сторони. Відповідно дост. 5 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: - утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; - комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Приписами п. 5 ч. 2ст. 7 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"встановлено, що споживач, серед іншого, зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Відповідно до ст. 68 Житлового кодексу Українинаймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженихпостановою КМУ № 572 від 08.10.1992(в редакції постанови від 24 січня 2006 р. N 45) власник та наймач (орендар) квартири, серед іншого,зобов`язанийоплачувати надані\~житлово-комунальні\~послуги\~устроки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. ст.13,14 Закону України "Про житлово-комунальні послуги"послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо);послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо) віднесено до житлово-комунальних послуг. Позивач у цій справі є організацією, яка уповноважена надавати послуги, зокрема, з утримання будинку та прибудинкової території, а також з організації та задоволення потреб мешканців будинку в житлово-комунальних та інших послугах, укладання договорів з суб`єктами господарювання для забезпечення житлового фонду комунальними послугами, нарахування, обліку та збору плати за надані споживачам послуги, а тому має право вимагати від відповідача оплати послуг з утримання будинку та прибудинкової території, виконавцем яких є позивач, а також плати за інші надані житлово-комунальні послуги. Відсутність підписаного договору про надання житлово-комунальних послуг особисто відповідачем не може бути підставою для звільнення споживача від оплати отриманих послуг у повному обсязі, оскільки за пунктом 5 частини третьої\~статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відповідно до частини першої статті 638\~ЦК України предметом договору про управління від 13 вересня 2018 року визначено здійснення позивачем управління будинком за адресою: [ADDRESS] . Надання відповідних житло-комунальних послуг є елементом реалізації функції зазначеного управління. Власність зобов`язує (частина четверта\~статті 319 ЦК України). Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша\~статті 322 ЦК України). Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 ЦК України(частини перша та друга\~статті 509 ЦК України). Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша\~статті 526 ЦК України). Підставами для нарахування позивачем вартості послуг слугували: структура внесків з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за адресою: [ADDRESS] . З матеріалів справи встановлено, що відповідач належним чином свої зобов`язання щодо оплати послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій не виконувала, плату за спожиті послуги з вересня 2019 року не здійснювала, внаслідок чого у відповідачки склалась заборгованість перед позивачем за період з 01.09.2019 по 30.11.2020 у сумі 11 417 грн. 78 коп., яка складається з основного бору в розмірі 10439 грн. 41 коп.., 3% за користування коштами у сумі 391 грн. 34 коп. та інфляційних збитків у розмірі 587 грн. 03 коп. Відповідно до\~ст.626ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ст. 629\~ЦПК України\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до\~ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно до\~ст.625ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три процента річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У відповідності до ч. 2ст.\~625\~ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми. Правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника відповідної оплати, тобто в якому передбачено передачу грошей як предмета договору або сплату їх як ціни договору, є грошовим зобов`язанням. В даному випадку правовідносини, які склалися між сторонами є грошовим зобов`язанням і на ці правовідносини поширюється дія ч.2ст. 625 ЦК України, як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Закріплена в п. 10 ч.3ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги»правова норма щодо відповідальності боржника за несвоєчасне здійснення оплати житлово-комунальних послуг у вигляді пені не виключає застосування правових норм, установлених у ч.2ст. 625 ЦК України. Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів у наслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. За відсутності оформлених договірних відносин, але у разі існування прострочення виконання грошового зобов`язання зі сплати отриманих житлово-комунальних послуг покладається на боржника відповідальність передбачена ч.2ст. 625 ЦК України. Враховуючи, що відповідачка належним чином зобов`язання щодо оплати комунальних послуг не виконувала, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь ВК «ЖЕК «Новобуд-Комфорт`індексу інфляції та 3 % річних. При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29). Водночас, пунктами 3 та 4 ч. 5 ст.\~12\~ЦПК України визначено, що суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. На виконання вимог цієї норми закону, судом роз`яснюється відповідачці, що за приписами статті 256\~ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Частиною третьою статті 267\~ЦК України визначено, що позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.\~ Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч. 4 ст. 267 ЦК України). Право на позов про стягнення коштів на підставі статті 625\~ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову. Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання і тлумачення і застосування\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, які мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо втратили свою достовірність і повноту зі плином часу (пункт 51 рішення від 21 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»). Матеріали справи не містять заяв відповідача про застосування до спірних правовідносин строку позовної давності. Крім того, відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, з відповідачки на користь Виробничого кооперативу "Житлово-експлуатаційний кооператив "Новобуд-Комфорт" підлягає стягненню сплачений судовий збір . Разом з тим, Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 30 вересня 2021 року скасовано судовий наказ Дзержинського районного суду м.Харкова від 22 березня 2021 року по справі №638/1347/21, яким стягнуто з [PERSON] на користь Виробничого кооперативу «ЖЕК «НОВОБУД-КОМФОРТ» заборгованість за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за період з 01.02.2018 року по 01.01.2021 року в розмірі 15394 грн. 73 коп. За видачу судового наказу Виробничим кооперативом «ЖЕК «НОВОБУД-КОМФОРТ» було сплачено судовий збір у розмірі 227 грн. 00 коп. Відповідно до ч.2 ст.164 ЦПК України у разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви. Оскільки, судовий наказ було скасовано, то суд вважає за необхідне зарахувати до сплаченого судового збору суму у розмірі 227 грн. 00 коп., яка була сплачена за видачу судового наказу. З матеріалів справи вбачається, що при поданні до Дзержинського районного суду м. Харкова позовної заяви Виробничий кооператив «ЖЕК «НОВОБУД-КОМФОРТ» 14 квітня 2023 року сплатив судовий збір у розмірі 2684 грн. 00 коп. (платіжна інструкція №955). Таким чином, варто повернути з державного бюджету надмірно сплачений судовий збір Виробничим кооперативом «ЖЕК «НОВОБУД-КОМФОРТ» 14 квітня 2023 року у розмірі 227 грн. 00 коп. На підставівикладеного, ст.ст.525,526,530,625,626ЦК України,

Outcome: approved