Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-14 00:00:00

10.08.2023 року позивачка звернулась до суду з позовом до відповідачки, в якому просить стягнути з [PERSON] на її користь майнову шкоду в розмірі 800 гривень та моральну шкоду в розмірі 19\~200 гривень, а також витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60 гривень. В обґрунтування позову покликається на те, що 24.05.2023 року близько 10-00 години, її неповнолітня донька [PERSON] вийшла на прогулянку разом з собакою, який був на повідку. Пройшовши 50 метрів зі спини прибігли дві собаки породи Алабай світлого кольору один з яких схопив їхню собаку за шию і побіг у зворотньому напрямку. Після цього в собаки була артеріальна кровотеча, а ветлікар Дрогобицької Державної ветеринарної клініки констатував її смерть. Вважає, що понесення її донькою моральних страждань не викликає сумніву, оскільки внаслідок противоправних дій Відповідача донька пережила нервовий шок, так як на її очах собака Відповідача породи Алабай загризла її собаку, який був не просто собакою, а членом родини 7 років. Моральна шкода доньки [PERSON] спричинена у вигляді переляку, втрату сну, тривожно-депресивного стану, плаксивістю. Також, сильних нервових потрясінь, неможливість регулярно відвідувати навчальний заклад під час залікової сесії і душевних страждань завдав сам факт нападу. Сама думка про те, що ці події напад агресивної собаки може повторитись знову у доньки з`явився страх перед собаками великих розмірів саме цей страх зараз заважає придбати або взяти собаку. Так як стан дитини не покращувався, їм довелось 29.06.2023 звернутися до лікаря спеціаліста, який оглянувши доньку призначив амбулаторно приймати підтримуюче лікування, яке проходить і надалі. З урахуванням часу тривалості страждань спричиненого душевного болю, порушення спокою та ситуації в сім`ї, а також того, що Відповідач не попросила вибачення, відмовилась вирішити ситуацію мирно та компенсувати спричинену шкоду. З урахуванням принципів розумності та справедливості вона оцінює грошовий еквівалент розміру завданої моральної шкоди у сумі 20000 грн., яка має бути стягнута з Відповідача. Ухвалою від 14.08.2023 провадження в зазначеній справі відкрито, постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін на 15.09.2023. Копію ухвали з позовною заявою та додатками направлено відповідачу. Як вбачається з повернутої кореспонденції, яка направлялась на адресу відповідача, така ним не отримувалась. Відправлення повернуто за зворотньою адресою, причина повернення: "адресат відсутній за вказаною адресою". Пунктом 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України визначено, що судова повістка фізичній особі направляється за адресою її місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відтак, суд доходить висновку про належне вжиття всіх заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд даної справи, а тому суд, у відповідності до вимог п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України вважає відповідача належним чином повідомленим про дату, час, місце та порядок судового розгляду зазначеної справи. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідачем ані клопотання про розгляд справи за участю сторін, ані відзиву на позовну заяву суду не надано. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що позов є підставним та підлягає задоволенню з огляду на таке. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно постанови Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.06.2023 року у справі 442/3649/23, [PERSON] визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.154 КУпАП та накладено на неї стягнення у виді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 гривень з конфіскацією тварин двох собак породи Алабай. Частиною 1 ст. 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода,\~завдана фізичній\~або юридичній\~особі неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю,\~відшкодовується особою,\~яка її\~завдала,\~за наявності\~її вини. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна (п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України). Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року (зі змінами від 25 травня 2005 року), розмір відшкодування моральної шкоди повинен визначатися судом залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Згідно роз`яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України, з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. Вирішуючи питання про розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує стан здоров`я позивача, характер та обсяг психологічної травми, яку він отримав внаслідок заподіяної йому відповідачем шкоди, що призвела до емоційного стресу, що супроводжувався почуттям тривоги, безсонням. Суд також приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини, яка склалась в цій сфері, а саме, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом і у практиці ЄСПЛ приймаються до уваги різні обставини як такі, що заподіюють моральну шкоду: незручності, викликані негативним впливом на здоров`я; стурбованість і тривога через те, що ситуація триває довго; глибоке відчуття несправедливості, викликане тривалим невиконанням судового рішення; розчарування тощо (Мілазі проти Республіки Італії від 25.06.1987 р., Лопес Остра проти Іспанії від 09.12.1994 р., Цимерман і Штайнерн проти Швейцарської Конфедерації від 13.07.1983 р., Жовнер проти України від 29.06.2004 р., Полтораченко проти України від 18.01.2005 р.). Оцінюючи розмір відшкодування позивачеві моральної шкоди, з врахуванням вказаних ним та встановлених судом обставин та характеру спричиненої\~моральної шкоди,\~та виходячи\~з міркувань\~розумності,\~виваженості та справедливості, суд вважає можливим стягнути в рахунок відшкодування моральної шкоди 19200 гривень. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, так як позов задоволено, з відповідачки в користь позивачки слід стягнути сплачений нею судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Outcome: approved