Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

[PERSON] , звернувся до суду з позовом до Антонівської сільської ради Вараського району Рівненської області про визначення додаткового терміну для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позовних вимог вказувала, що після смерті матері [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства розміром 3,07 га, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю. [PERSON] , за життя залишила заповіт, яким все належне їй майно заповіла - [PERSON] [PERSON] , вчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що їй не було відомо про наявність заповіту. 19 червня 2023 року приїхав провідати могилу сестри і при огляді в її будинку документів знайшов заповіт. 20 червня 2023 року позивач звернувся до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Звернувшись до Володимирецької районної державної нотаріальної контори, позивач, отримав відмову, так як було пропущено граничний шестимісячний строк для прийняття спадщини. А тому, звернувся до суду із позовом, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Іншої можливості відновити своє право на спадщину позивач не має. Вказана позовна заява [PERSON] , надійшла до Володимирецького районного суду Рівненської області 29.06.2023 року. Ухвалою суду від 19 липня 2023 року відкрито загальне позовне провадження по даній справі. Позивач [PERSON] , упідготовче судове засідання не з`явився, але надав суду заяву в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача Антонівської сільської ради Вараського району Рівненської області в підготовче судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомлений про дату та місце розгляду справи, але надали суду заяву в якій просили справу розглядати у відсутності їх представника, не заперечують проти заявлених вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Суд, дослідивши та оцінивши докази наявні в матеріалах справи приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення із наступних підстав. Стаття 16 Цивільного кодексу України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. При цьому одним із способів такого захисту може бути і визнання права власності. З матеріалів справи вбачається, і це встановлено в судовому засіданні, що [INFO] , померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть останньої серії [NUMBER] . Після смерті [PERSON] , відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства розміром 3,07 га, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серія ЯБ №081450 від 18.09.2006 року. Згідно заповіту, посвідченого секретарем Великоцепцевицької сільської ради Володимирецького району Рівненської області Сівта С.Д., від 28.04.2010 року, покійна [PERSON] , все належне їй майно, заповіла - [PERSON] . На час смерті спадкодавиця [PERSON] , проживала одна, що підтверджується довідкою Антонівської сільської ради №1624 від 21.06.2023 року. Згідно довідки № 621/01-16 від 26.06.2023 року яка видана Володимирецькою районною державною нотаріальною конторою, вбачається, що після смерті [PERSON] , відсутня спадкова справа згідно даних зі Спадкового реєстру. У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, він вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Через встановлені судом обставини, які суд визнає поважними, позивач був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори вчасно. Додатково суд враховує, що інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавиці не звертались, спадкова справа не заводилась. При цьому, визнання позовних вимог відповідачем, не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів відповідача та інших осіб. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, на підставі представлених доказів, суд переконався в тому, що позивач дійсно не зміг своєчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж шести місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Питання про повернення сплаченого при подачі позовної заяви судового збору позивач не ставить.

Outcome: approved