Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-19 00:00:00

1.Описова частина Короткий зміст позовної заяви У березні 2023 року [PERSON] , [PERSON] звернулася до суду з позовом, підписаним в інтересах позивачів представниками адвокатом Калініною-Заєць Ю.М. (в інтересах [PERSON] ) та адвокатом Гуртовенко П.А. (в інтересах [PERSON] ) до територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа: Друга Запорізька державна нотаріальна контора, про визнання права власності будинку в порядку спадкування за законом. Позовна заява мотивована тим, що [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями першої черги спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . [PERSON] на підставі Договору дарування від 08.04.1969, посвідченого нотаріусом другої Запорізької державної нотаріальної контори, та Заповіту від 29.12.1977, посвідченого нотаріусом другої Запорізької державної нотаріальної контори, належав будинок [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] позивачі звернулись у визначений законом строк з заявами про прийняття спадщини до другої Запорізької державної нотаріальної контори. Після спливу шести місяців позивачі звернулись до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, на що отримали постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 18.05.2021. Підставою для відмови було те, що під час формування спадкової справи нотаріусом встановлено, що спадкодавець [PERSON] , [INFO] на момент смерті спадкодавця її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , не була зареєстрована за місцем спадкового майна за адресою: [ADDRESS] . Надалі [PERSON] не стала оформлювати спадкування за заповітом, що на думку нотаріуса стало причиною неприйняття спадщини за законом. Тому при відсутності законних прав на спадкове майно у спадкодавці [PERSON] відсутні права на спадкування. Так, [PERSON] фактично стала власником будинку, так як весь час вона проживала та була зареєстрована в цьому будинку, сплачувала за надані комунальні послуги, оформлені на ім`я [PERSON] , сплачувала податок на земельну ділянку, на якій розташовувався будинок. Посилаючись на те, що [PERSON] фактично прийняла спадщину після смерті [PERSON] , оскільки фактично вступила в управління та володіння спадковим майном, здійснювала догляд та утримання житлового будинку, а також те, що позивачі, які в порядку спадкування набули право власності на майно, належне їх матері, яка прийняла, але не оформила своїх спадкових прав, не можуть зареєструвати та в повній мірі реалізувати своє право як власники майна, позивачі просять суд визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частку житлового будинку літ А-1, загальною площею 56,3 кв.м., на 1/2 частину всіх господарських споруд, сарй літ В-1, огорожа, розташованих за адресою: будинок [ADDRESS] , яка належала її матері [PERSON] , [INFO] , в порядку спадкування за законом; визнати за [PERSON] право власності на 1/2 частку житлового будинку літ А-1, загальною площею 56,3 кв.м., на 1/2 частину всіх господарських споруд, сарй літ В-1, огорожа, розташованих за адресою: будинок [ADDRESS] , яка належала його матері [PERSON] , [INFO] , в порядку спадкування за законом. Рух справи у суді. Ухвалою суду від 29.03.2023 року позовну заяву залишено без руху, позивачам надано строк для усунення недоліків позовної заяви. 07.04.2023 року представником позивача [PERSON] адвокатом Калініною-Заєць Ю.М. до суду надано заяву про виправлення недоліків позовної заяви. Ухвалою суду від 10.04.2023 року відкрито провадження в цивільній справі в порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання, визначено сторонам строк для подання заяв по суті спору. Ухвалою суду від 01.06.2023 року за клопотанням представника позивача витребувано у Другої Запорізької нотаріальної контори копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 20.06.2023 року на виконання вимог ухвали суду від 01.06.2023 року на адресу суду від Другої Запорізької державної нотаріальної контори надійшла спадкова справа померлої [INFO] громадянки [PERSON] , [INFO] . Ухвалою суду від 22.06.2023 закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом [PERSON] , [PERSON] до Територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа друга Запорізька державна нотаріальна, про визнання права власності будинку в порядку спадкування за законом, до судового розгляду\~по суті у відкритому судовому засіданні Аргументи учасників справи В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник адвокат Калініна-Заєць Ю.М. позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, викладених в позові. Представник позивача наполягала на тому, що предметом спору є спільні права та обов`язки позивачів, а предметом спору є однорідні права та обов`язки, тому відповідачем у справі визначено територіальну громаду міста Запоріжжя. Вважає доведеним факт прийняття [PERSON] спадщини після смерті [PERSON] , а отже належність спадкодавцеві спадкового майна. З огляду на наведене просить позов задовольнити. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Гуртовенко П.А. просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні вирушення спору поклала на розсуд суду, правом подання відзиву на позовну заяву не скористалась. Представник Другої Запорізької державної нотаріальної контори звернувся до суду з клопотанням про розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори. Фактичні обставини справи, встановлені судом. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а. с. 87). Згідно з довідкою № 04-07/3/1721 від 04.02.2021 року, виданою Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради, [PERSON] проживала та була зареєстрована в період з 28.08.1981 по 09.09.2020 (померла [INFO] ) за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті були зареєстровані наступні особи [PERSON] , [INFO] , з 19.05.2005 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] , з 17.01.1995 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] , з 25.03.2006 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] з 03.08.2010 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] , з 31.01.2004 по теперішній час (а. с. 95). Відповідно до свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння від 13.02.1963 вбачається, що домоволодіння [ADDRESS] на праві власності належало [PERSON] (а.с. 12). Згідно договору дарування від 08.04.1969, посвідченого державним нотаріусом другої Запорізької державної нотаріальної контори, [PERSON] подарував, а [PERSON] прийняла у дар 11/25 часток будинку з відповідною частиною надвірних будов, що знаходиться в [ADDRESS] (а.с. 13). На підставі вказаного договору дарування право власності на 11/25 часток домоволодіння [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (а.с. 14). Згідно заповіту від 29.12.1977, посвідченого державним нотаріусом другої Запорізької державної нотаріальної контори, [PERSON] все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалось, заповідала своїй дочці [PERSON] (а.с. 15). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 63329657 від 22.01.2021 року (щодо заповітів/спадкових договорів) у спадковому реєстрі відсутня інформація про реєстрацію заповітів/спадкових договорів від імені [PERSON] (а. с. 88). [PERSON] , який народився [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а. с. 54). [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ), яка народилася [INFO] , є донькою [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, копією свідоцтва про укладення шлюбу, копією свідоцтва про розірвання шлюбу, копією свідоцтва про укладення шлюбу (а. с. 55-58). 22.01.2021 [PERSON] звернувся до другої Запорізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.86). 22.01.2021 [PERSON] звернулася до другої Запорізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.86 - зворот). Постановою від 18.05.2021 року державний нотаріус другої Запорізької державної нотаріальної контори Федченко О.О. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що спадкоємцем не надано доказів постійного проживання спадкодавця [PERSON] зі спадкодавцями: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 106-зворот - 107). Постановою від 18.05.2021 року державний нотаріус другої Запорізької державної нотаріальної контори Федченко О.О. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що спадкоємцем не надано доказів постійного проживання спадкодавця [PERSON] зі спадкодавцями: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 107-зворот - 108). Згідно з довідкою № 04-07/3/1722 від 04.02.2021 року, виданою Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради, за відомостями департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради за адресою: [ADDRESS] була зареєстрована [PERSON] , [INFO] , в період з 26.03.1962 по 20.05.1999 (померла [INFO] ). Разом з нею на день смерті зареєстровані особи відсутні (а. с. 94 - зворот). Згідно з довідкою № 04-07/3/1720 від 04.02.2021 року, виданою Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради, за відомостями департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради за адресою: місто Запоріжжя, вул. Платова, буд. 5 був зареєстрований [PERSON] , 1895 р.н., в період з 26.03.1962 по 28.12.1977 (помер [INFO] ). Разом з ним на день смерті зареєстрована наступна особа: [PERSON] , 1897 р.н.(а. с. 95 - зворот). 2.Мотивувальна частина Позиція суду та мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права Згідно із частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Пунктом 9 частини другої статті 129 Конституції України до основних засад судочинства віднесено обов`язковість рішень суду. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. За правилами частин першої, третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункти 1 і 4 частини другої статті 175 ЦПК України). Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи, а також держава (частина друга статті 48 ЦПК України). Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. Найчастіше під неналежними відповідачами розуміють таких відповідачів, щодо яких судом під час розгляду справи встановлено, що вони не є зобов`язаними за вимогою особами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (див. висновки Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. (частина перша, друга та третя статті 51 ЦПК України). Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулася до суду з позовом, підписаним в інтересах позивачів представниками адвокатом Калініною-Заєць Ю.М. (в інтересах [PERSON] ) та адвокатом Гуртовенко П.А. (в інтересах [PERSON] ) до територіальної громади м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, третя особа: Друга Запорізька державна нотаріальна контора, про визнання права власності будинку в порядку спадкування за законом При цьому позивачі зазначили територіальну громаду м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради відповідачем у справі. У постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19 (провадження № 61-9953св20) зазначено, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням потрібного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року в справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18) зроблено висновок про те, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. У цій справі предметом спору є визнання за кожним з позивачів в порядку спадкування за законом після смерті матері права на 1/2 частину житлового будинку. Судом встановлено, що відповідно до довідки № 04-07/3/1721 від 04.02.2021 року, виданою Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради, [PERSON] проживала та була зареєстрована в період з 28.08.1981 по 09.09.2020 (померла [INFO] ) за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті були зареєстровані наступні особи [PERSON] , [INFO] , з 19.05.2005 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] , з 17.01.1995 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] , з 25.03.2006 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] з 03.08.2010 по теперішній час; [PERSON] , [INFO] , з 31.01.2004 по теперішній час. 22.01.2021 [PERSON] звернувся до другої Запорізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.86). 22.01.2021 [PERSON] звернулася до другої Запорізької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.86 - зворот). Отже [PERSON] та [PERSON] , які звернулись з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори, а також на момент смерті спадкодавця проживали з нею за однією адресою, прийняли спадщину після смерті матері, відтак, є її спадкоємцями. Твердження представника позивача [PERSON] адвоката Калініної-Заєць Ю.М. про те, що [PERSON] та [PERSON] , позивачі по справі, не є особами, які прийняли спадщину (а.с. 134) не відповідає обставинам справи та спростовано наявними у ній документами, зокрема довідкою № 04-07/3/1721 від 04.02.2021 року, виданою Департаментом реєстраційних послуг Запорізької міської ради (а.с.95), копіями заяв [PERSON] та [PERSON] про прийняття спадщини (а.с. 86, 86-зворот). Крім того, судова практика, на яку посилається адвокат в обґрунтування своєї позиції, не є релевантною до відносин, що склались у справі, що розглядається, оскільки обставини справ, на судову практику в яких посилається адвокат, не є подібними до вказаної справи, оскільки в інших справах інші спадкоємці, які прийняли спадщину, були відсутні, а у справі 265/6868/16 відповідачем у справі було визначено гаражний кооператив, а не орган місцевого самоврядування. Зважаючи на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 18 грудня 2019 року у справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18), [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом про визнання права на житловий будинок в порядку спадкування, неправильно визначивши коло відповідачів у справі, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. З огляду на зазначене, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позову. Щодо судових витрат Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. З огляду на те, що позовна заява залишається без задоволення, розподіл судових витрат не здійснюється.

Outcome: dismissed