Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-17 00:00:00

У червні 2023 року [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом до Херсонської міської ради, посилаючись на те, що [INFO] помер його батько, [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частки житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] , яка належала померлому на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07 березня 1980 року, посвідченого Мельник В.Д., державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі №3-580, записаного в реєстрову книгу бюро технічної інвентаризації 18 березня 1980 року за №7320. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є він, рідний син померлого. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає При житті [PERSON] заповіт не складав. Позивач зазначав, що після смерті батька, він не прийняв спадщину, оскільки на час його смерті територія Херсонської області перебувала під ударами збройних сил росії. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області з анексованим Кримом та розпочала окупацію регіону. На початку березня Збройні сили України втратили контроль над обласним центом - містом Херсон; російськи війська окупували практично всю територію області. Місто Херсон перебувало під окупацією до листопада 2022 року. Державні органи України не функціонували належним чином на окупованих територіях. Вказував, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжується Указами Президента України до теперішнього часу. Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24 червня 2022 року №719 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану від 28 лютого 2022 року №1164. Підпунктом 3 Постанови установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивач звернув увагу на те, що перебіг відповідного строку за вже відкритою спадщиною було зупинено з 06 березня 2022 року (включно), в день набрання чинності постановою КМУ від 06 березня 2022 року №209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164», якою постанову було доповнено пунктом 3. З урахуванням останніх змін п. 3 Постанови встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку - 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності п. 3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини становитиме 10 місяців. При цьому строк для прийняття (відмови від) спадщини, яка відкрилася під час дії воєнного стану, може бути меншим ніж 10 місяців у разі припинення або скасування воєнного стану. Стверджував, що у нього існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, оскільки на момент смерті спадкодавця він проживав на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, і нотаріуси тривалий час не приймали відвідувачів та не працювали, та були закриті відповідні реєстри, що позбавляло нотаріусів можливості перевірки необхідної інформації, в тому числі щодо чинності реєстрації прав власності спадкодавця, актів цивільного стану , щодо підтвердження чи то спростування місця реєстрації спадкодавця. Крім того, оскільки м. Херсон та Херсонська область були тимчасово окупованими територіями будь-які державні органи України не працювали. Позивач вважає, що причини пропуску встановленого законом строку для прийняття ним спадщини є поважними, тому посилаючись на вище викладені обставини, просив суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] , померлого [INFO] в м. Херсоні, терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 12 червня 2023 року по справі відкрите провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 31). Ухвалою суду від 10 липня 2023 року підготовче провадження по справі було закрите та справа була призначена до розгляду (а.с. 34). Позивач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву згідно якої позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити та розглянути справу за його відсутність (а.с. 30). Представник відповідача, діючий за довіреністю від 19 квітня 2023 року у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву згідно якої просив суд розгляд справи провести у його відсутність, що підтверджується відповідною заявою (а.с. 24, 26). На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд вважає, що спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються розділом третім главою 84 книги шостої ЦК України, тому при винесенні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами. Судом встановлено, що [PERSON] є рідним сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 11). Встановлено, що [PERSON] на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07 березня 1980 року, посвідченого Мельник В.Д., державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі №3-580, записаного в реєстрову книгу бюро технічної інвентаризації 18 березня 1980 року за №7320 належала 1/3 частка житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] (а.с. 10). 13 червня 2005 року право власності [PERSON] було зареєстровано в реєстрі прав власності на нерухоме майно (а.с.12). МБТІ за №484 стр.14 кн. 266 пр. (а.с. 11-13). [INFO] [PERSON] , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 18). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами по [ADDRESS] , яка належала померлому на праві спільної часткової власності на підставі свідоцтва про право на спадщину від 07 березня 1980 року, посвідченого Мельник В.Д., державним нотаріусом Першої державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі №3-580, записаного в реєстрову книгу бюро технічної інвентаризації 18 березня 1980 року за №7320 (а.с.10). Спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] є позивач [PERSON] , рідний син померлого. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. При житті [PERSON] заповіт не складав. Судом встановлено, що після смерті батька, позивач не мав можливості прийняти спадщину, оскільки на час смерті померлого, територія Херсонської області перебувала під ударами збройних сил росії. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області з анексованим Кримом та розпочала окупацію регіону. На початку березня Збройні сили України втратили контроль над обласним центом - містом Херсон; російськи війська окупували практично всю територію області. Місто Херсон перебувало під окупацією до листопада 2022 року. Державні органи України не функціонували належним чином на окупованих територіях. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України Указом Президента України №64/2022 було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжується Указами Президента України до теперішнього часу. Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24 червня 2022 року №719 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану від 28 лютого 2022 року №1164. Підпунктом 3 Постанови установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Перебіг відповідного строку за вже відкритою спадщиною було зупинено з 06 березня 2022року (включно), в день набрання чинності постановою КМУ від 06 березня 2022року №209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164», якою постанову було доповнено пунктом 3. З урахуванням останніх змін п.3 Постанови встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку - 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності п.3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини становитиме 10 місяців. При цьому строк для прийняття (відмови від) спадщини, яка відкрилася під час дії воєнного стану, може бути меншим ніж 10 місяців у разі припинення або скасування воєнного стану. Отже, у позивача існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, оскільки на момент смерті спадкодавця він проживав на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, і нотаріуси тривалий час не приймали відвідувачів та не працювали. Крім того, були закриті відповідні реєстри, що позбавляло нотаріусів можливості перевірки необхідної інформації, в тому числі щодо чинності реєстрації прав власності спадкодавця, актів цивільного стану, щодо підтвердження чи то спростування місця реєстрації спадкодавця. Також, оскільки м. Херсон та Херсонська область були тимчасово окупованими територіями будь-які державні органи України не працювали. Відповідно до ст.ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно з частинами 1,2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Згідно з ч.1ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Позивач, як рідний син [PERSON] , померлого [INFO] є спадкоємцем за законом першої черги, має право на спадщину, тому має право на звернення до суду з зазначеними вимогами. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зі змісту п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення цих дій. За таких обставин суд прийшов до висновку, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини. Вказані обставини свідчать про існування для позивача об`єктивних труднощів для своєчасного звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Крім того, суд враховує, що відповідач не заперечував проти задоволення позову, а тому у відповідності до ч. 1 ст. 81 ЦПК України зазначені обставини не підлягають доказуванню. Стаття 3 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. Згідно ст. 41Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном. З огляду на викладене, суд вважає, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд також вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Судовий збір по справі складає 1073,60 грн., які повністю сплачено позивачем при зверненні до суду (а.с. 17).

Outcome: approved