Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-18 00:00:00

Адвокат Дорошенко О.О. в інтересах [PERSON] звернувся до Першотравневого районного суду м.Чернівці із вказаним вище позовом. У позові посилався на те, що [INFO] померла матір [PERSON] - [PERSON] , [INFO] , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме частку у квартирі [ADDRESS] . Його довіритель є єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері. Однак у визначений законом шестимісячний строк він не зміг звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Так, 11 березня 2020 року Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19». Через значне поширення на території Чернівецької області вказаного вірусу [PERSON] хвилювався за стан свого здоров`я, так як у 2017 році переніс інфаркт, наслідком якого є післяінфарктний кардіосклероз та гіпертонічна хвороба. У зв`язку із цим, йому встановлено ІІ групу інвалідності. З метою уникнення захворювання на «COVID-19» його довіритель більшість часу проводив на самоізоляції та уникав місць скупчення людей. Більше того, 24 лютого 2022 року в Україні введено режим воєнного стану, що також стало перешкодою для звернення [PERSON] до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як вказані обставини посилили стан його душевного хвилювання. Таким чином, із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу лише 21.03.2023. Оскільки [PERSON] є єдиним спадкоємцем майна померлої матері та пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , тривалістю шість місяців. Розгляд справи відбувався у відсутність сторін. 19 вересня 2023 року через канцелярію суду від представника позивача адвоката Дорошенко О.О. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність та у відсутність його довірителя. Позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник Чернівецької міської ради Осовська М. подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність. Вирішення спору залишила на погляд суду. Третя особа - приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Савчук В.Г. причини неявки суду не повідомила. Дослідивши письмові докази по справі, а також матеріали спадкових справ №16/20023, №17/2023, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] обґрунтований та підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав: Так, судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] [PERSON] , [INFO] (а.с.6). Після смерті\~ [PERSON] \~відкрилася спадщина\~на належне\~їй нерухоме\~майно \~частку в\~квартирі [ADDRESS] (а.с.8). Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.ст.1222 ч.1, 1223 ч.ч.2,3 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття\~спадщини.\~У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки (ст.1261 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Відповідно до п.3 Постанови КМУ №164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Судом встановлено, що позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернівецького міського нотаріального округу Савчук В.Г. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом лише 21 березня 2023 року (а.с.5.13). Постановою приватного нотаріуса від 13.04.2023 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно (частку квартири [ADDRESS] ), що належало [PERSON] , у зв`язку із тим, що він (позивач) пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила вказаної статті можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави і ці обставини визнані судом поважними. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Як вбачається із матеріалів позову, причиною невчасної подачі позивачем [PERSON] нотаріусу заяви про прийняття спадщини за законом стала пандемія «COVID-19»,\~режим воєнного\~стану та незадовільний стан здоров`я. Предметом доказування у справі є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Враховуючи те, що законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною. Тобто питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором. Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для сторони на вчинення певної дій. Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування. Так, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12.03.2020 року в Україні запроваджено карантин. Згідно із\~Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)»\~з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Положень щодо поширення дій цього\~закону\~на вчинення нотаріальних дій, зокрема й\~\~тих, що пов`язані з можливим пропуском передбачених законодавством строків, немає. Отже, враховуючи, що з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2,\~постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211\~запроваджені протиепідемічні заходи, у зв`язку з чим на період дії карантину заборонялося здійснення регулярних та нерегулярних перевезень пасажирів автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському, внутрішньо обласному та міжобласному сполученні, зокрема пасажирські перевезення на міських автобусних маршрутах у режимі маршрутного таксі; обмежувався прийом громадян у державних установах тощо. Окрім того, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України запроваджено воєнний стан, який діє з 5:30 24 лютого 2022 року та продовжено і по даний час. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо (ч.2 ст.14-1 ЗУ «Про торгово-промислові палати України»). Як було встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, у 2017 році [PERSON] переніс інфаркт, у результаті чого хворіє на післяінфарктний кардіосклероз та гіпертонічну хворобу. Згідно наданих письмових доказів, позивач неодноразово перебував на стаціонарному лікуванні у ОКНП «Чернівецький обласний клінічний кардіологічний центр» (а.с.7,11-17). Отже, судом береться до уваги посилання [PERSON] на те, що він був змушений дотримуватися карантинних обмежень, встановлених постановами Кабінету Міністрів України та намагався залишатися вдома на самоізоляції. Таким чином, суд вважає, що причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини були об`єктивними та непереборними, оскільки позивач не мав реальної можливості скористатися своїм правом звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в межах вказаного строку. Суд враховує той факт, що окрім позивача [PERSON] інших спадкоємців майна померлої [PERSON] немає та із заявою про прийняття спадщини після її смерті до нотаріуса ніхто не звертався. Крім того, згідно довідки Відділу ведення реєстру територіальної громади м.Чернівці від 21.03.2023, за останнім місцем проживання [PERSON] ( [ADDRESS] ) ніхто зареєстрований не значиться, а отже, на час її смерті (відкриття спадщини) будь-які особи, які б могли вступити у фактичне користування спадковим майном, відсутні, у зв`язку із чим, суд приходить до висновку, що задоволення позову не порушує прав інших осіб (а.с.10). На думку\~суду,\~пропущений позивачем\~строк для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини є\~незначним.\~При цьому\~суд враховує\~позицію Верховного\~Суду у своїй постанові №681/203/17-ц від 17.10.2018р., згідно якої незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Враховуючи наведені вище обставини справи та зважаючи на досліджені письмові докази, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку із чим вважає за необхідне визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Однак, на думку суду, додатковий строк, який просить встановити позивач терміном 6 місяців, є надто тривалим, а тому, зважаючи на те, що [PERSON] проживає в м.Чернівці, інших об`єктивних причин для пропуску строку, окрім стану здоровя, останнім не наведено, суд вважає за необхідне встановити [PERSON] термін для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини тривалістю один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: partial