Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

У жовтня 2022 року АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в особі представника Білої Т.А., звернулося до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії. В обґрунтування позову зазначено, що 01.01.2018 року між АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» та [PERSON] було укладено Договір про користування електричною енергією для населення №8408073 та відкрито особовий рахунок. Згідно витягу із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, [PERSON] належить житловий будинок [ADDRESS] . Право власності зареєстроване 16.04.2019 року. 04.11.2019 року під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідачів за адресою: [ADDRESS] , згідно з п.8.4.2 ПРРЕЕ було виявлено розкрадання електричної енергії та складено Акт про порушення №004639, яким зафіксовано самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. В Акті про порушення №004639 вказані всі необхідні дані для проведення розрахунку спричинених збитків, а саме місце підключення, переріз дротів, що були задіяні у схемі підключення та їх тип та провід. Акт про порушення було складено в присутності [PERSON] , який є власником даного житлового будинку, є споживачем електричної енергії, користується електричною енергією на власні побутові потреби. 04.11.2019 року у зв`язку із не допуском [PERSON] уповноважених представників позивача до обстеження та проведення перевірки всіх електроустановок, а також до перевірки засобу комерційного обліку, представником позивача був складений Акт про не допуск, який [PERSON] відмовився підписувати. Відмова від підпису була також зафіксована представником АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». 20.11.2019 за участю відповідача [PERSON] відбулось засідання комісії з розгляду актів порушення, на якому прийнято рішення про нарахування вартості недорахованої електричної енергії в сумі 149\~716,08 гривень, та складено протокол №44/19. У зв`язку зі згодою відповідача [PERSON] щодо виявленого дооблікового підключення у його житловому будинку та нарахуванням 149716,08 гривень вартості недорахованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення ПРРЕЕ, останнім на користь позивача було добровільно сплачено 14851,49 гривень за Актом №004639 від 04.11.2019 року. Тому сума у розмірі 134864,59 гривень залишається не сплаченою. Частковою добровільною сплатою відповідач [PERSON] повністю визнав порушення ПРРЕЕ. На підставі викладеного, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів на свою користь 134864,59 гривень вартості недоврахованої електричної енергії, витрати зі сплати судового збору в сумі 2481 гривень, та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10\~000 гривень. Ухвалою суду від 27.12.2022 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Представник позивача АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» Біла Т.А. в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] належним чином, неодноразово, повідомлені про день час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, причини неявки суду не повідомили, відзиву, заяв, заперечень до суду не надали, відповідач [PERSON] неодноразово звертався до суду із заявою про відкладення судового розгляду, в судове засідання, яке призначено на 14 вересня 2023 року, в черговий раз не з`явився, тому суд, відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, вирішив справу за їх відсутністю на підставі наявних у ній доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляну на наступне. Судом встановлено, що відповідно до особового рахунку № [NUMBER] , наданого позивачем, [PERSON] являється споживачем послуг з електропостачання за адресою - [ADDRESS] . Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №163728050 від 16.04.2019 року, нерухоме майно за адресою [ADDRESS] , на підставі договору дарування, посвідченого 16.04.2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Шатковською І.Ю. за реєстраційним №550, є [PERSON] 04.11.2019 року представники позивача при перевірці стану електричних приладів обліку та електроустановок за адресою - [ADDRESS] , у присутності [PERSON] виявили самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом сіп 4*16 мм кв. від опори на навантаження відкрито, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку можливо. Для виявлення місця підключення були використані спеціальні технічні засоби вимірювальні кліщі №4030 від 21.06.2019 року та ІНН-2 №4872 від 15.01.2019 року. Споживач не надав доступу до обстеження всіх електроустановок. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується, про що складено Акт про порушення ПРРЕЕ №004639, який був підписаний представниками енергопостачальника, в присутності [PERSON] , який відмовився від підпису вказаного акту, зауважень до складеного акту не вказав. У вищезазначеному Акті, споживачем послуг з електропостачання за адресою [ADDRESS] , зазначено саме відповідач [PERSON] , який з 16.04.2019 року є власником даного домоволодіння. Відомості про відповідача [PERSON] ,як споживача послуг з електропостачання за вищевказаною адресою, у Акті про порушення №004639 відсутні. З копії паспорту на її ім`я, яка долучена до матеріалів справи, місцем її реєстрації зазначена адреса: [ADDRESS] . В матеріалах справи також відсутні відомості про фактичне проживання [PERSON] за адресою [ADDRESS] , у період, за який позивачем було здійснено нарахування необлікованої електричної енергії. 20.11.2019 року в присутності відповідача [PERSON] було проведено засідання комісії, рішення комісії оформлено протоколом № 44/19, яким прийнято рішення нарахувати [PERSON] за період з 25.05.2019 року по 04.11.2019 року суму заборгованості в розмірі 149716,08 гривень. Проведено розрахунок розміру відшкодувань збитків по акту №004639. Копію протоколу № 44/19 від 20.11.2019 року підписано та отримано відповідачем [PERSON] без жодних зауважень, та було надано розрахунок суми нарахувань по акту про порушення. Позивачем за адресою: [ADDRESS] , на ім`я [PERSON] та [PERSON] направлялася досудова претензія по оплаті нарахувань по акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 04.11.2019 №4639 на суму 149716,08 гривень. Як зазначено позивачем в позовній заяві відповідач [PERSON] добровільно частково сплатив суму завданих збитків розмірі 14851,49 гривень. Недоплачена сума боргу складає 134864,59 гривень. Згідно з положенням статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 319 цього Кодексу встановлено, що власність зобов`язує, а отже власники мають не лише суб`єктивні права, але й несуть відповідальність перед громадою, суспільством за належне використання цих прав. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Виходячи з положень ст. ст. 6, 526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1 ст. 56 ЗУ «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. В статті 1 даного Закону терміни вживаються в такому значенні: споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Частиною 3 статті 58 ЗУ «Про ринок електричної енергії» передбачено, що споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Згідно із ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Підпунктом 2\~пункту 8.4.8.\~Правил роздрібного\~ринку електричної\~енергії передбачено, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно із п. 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Відповідно до ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. Частиною 1 статті 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Враховуючи вищевикладені норми права, суд дійшов висновку, що акт про порушення ПРРЕЕ №004639 від 04.11.2019 року є належним, достатнім та допустимим доказом порушення ПРРЕЕ. Такий висновок суду повністю узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 14.01.2020 року по справі № 910/17955/17. Підпунктом 5 пункту 8.4.2. передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення порушення у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку. Таким чином, враховуючи, що факт самовільного підключення до мереж позивача підтверджено належним, достатнім, допустимим доказом, та зважаючи на те, що порушень як при складанні акту про порушення ПРРЕЕ, так і при його розгляді комісією судом не встановлено, а визначення обсягу та вартості електричної енергії, недооблікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті про порушення ПРРЕЕ проведено відповідно до діючого законодавства, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову та стягнення суми заподіяних збитків з відповідача [PERSON] , як особи, що фактично вчинила самовільне підключення струмоприймачів до електромережі та спричинила збитки позивачу своїми діями. При цьому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до відповідача [PERSON] , оскільки судом встановлено, що [PERSON] , не є ані власником житлового будинку за вищевказаною адресою, ані споживачем електроенергії в ньому, тому не повинна нести відповідальність за порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії внаслідок чого суд відмовляє у задоволенні частини позовних вимог про стягнення збитків до відповідача [PERSON] . Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, суд зазначає наступне. Крім того, відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України - судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу. За ст. 137 ЦПК України - витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України - для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Крім того, ст. 137 ч. 4 ЦПК України встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 137 ЦПК України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Згідно ч. 8 ст.141 ЦПК України - розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, що при зверненні до суду з даним позовом АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» укладено Договір про надання правової допомоги №210-ДЕ від 08.01.2021 року з Адвокатським об`єднанням «Перший радник». Відповідно до умов вищевказаного Договору, Виконавець зобов`язався надавати Клієнту правову допомогу за окремими письмовими або усними дорученнями. Відповідно до пунктів 4.2, 4.3 вказаного Договору, вартість послуг, розмір витрат Виконавця та порядок розрахунків погоджується сторонами в Додаткових угодах, що є невід`ємною частиною даного Договору. Сторони домовилися про встановлення погодинного порядку обчислення розміру гонорару адвокатів Виконавця. Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, 27.04.2021 року між позивачем АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» (Клієнт) та Адвокатським об`єднанням «Перший радник» (Виконавець) укладено Додаткову угоду № 4 до Договору про надання правової допомоги №210-ДЕ від 08.01.2021 року (далі - Додаткова угода), відповідно до умов якої, приймання-передача послуг з надання правової допомоги за цим Договором здійснюється сторонами за Актами наданих послуг, що є підтвердженням надання правової допомоги за цим Договором. Також, судом встановлено, що розмір гонорару, який має сплатити Клієнт, визначається, згідно Акту наданих послуг, в якому зазначається номер справи та судова інстанція, в межах якої надавалась правова допомога. Розмір гонорару може бути змінений за взаємною домовленістю сторін. Вартість наданих послуг (розмір гонорару) у кожній судовій справі може визначатись погодинно або у фіксованому розмірі. Вартість наданих послуг може визначатись окремо у кожній справі та кожній судовій інстанції (в якій розглядалась справа), про що складається відповідний Акт наданих послуг (п.п. 4.2-4.4 Додаткової угоди). В той же час, як вбачається з Акту надання послуг №170 від 5.05.2023 щодо надання правової допомоги, відповідно до вказаного Договору та на замовлення Клієнта, Виконавцем надано професійну правничу допомогу в рамках справи №205/7120/22, яка розглядається Ленінським районним судом м.Дніпропетровська за позовом АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] , [PERSON] . Згідно даного акту, вартість наданих послуг складає 10000,00 гривень. Тобто, вбачається, що позивачем було отримано послуги з професійно-правничої допомоги у даній справі. Враховуючи вищевикладене, суд визнає доведеним понесення позивачем витрат на правничу допомогу згідно Договору про надання правової допомоги №210-ДЕ від 08.01.2021 року, які є співмірними із обсягом наданих адвокатом послуг та складністю розглянутої справи, та підлягають відшкодуванню відповідачем на користь позивача у порядку розподілу судових витрат у сумі 10000,00 гривень. Таким чином, з урахуванням вимог ч.4 ст.137 ЦПК України та ст.141 ЦПК України, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481 гривень, витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 10000 гривень, що разом складає 12481 гривень.

Outcome: partial