Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~24 січня 2018 року до Московського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про стягнення збитків в порядку регресу. В якій прохала : стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 547\~953 грн. і понесені [PERSON] судові витрати. В обґрунтування позову зазначила, що 03.07.2008 між ЗАТ «Перший Український Міжнародний Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір №6562581 з терміном дії до 03 липня 2023 року. Для забезпечення основного зобов`язання [PERSON] за кредитним договором 03.07.2008 між ПУМБ та [PERSON] укладено іпотечний договір №6562593. Відповідно до цього договору предметом іпотеки була належна [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 06.10.2006, квартира [ADDRESS] . 04.03.2011 ПУМБ звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості на предмет іпотеки та його продаж на прилюдних торгах, примусове виселення без надання іншого житлового приміщення, передання предмету іпотеки в управління. Після розгляду цього позову різними судовими інстанціями набрало законної сили рішення апеляційного суду Харківської області від 13.11.2012, яким частково задоволені позовні вимоги ПУМБ, з відповідачів на користь ПУМБ стягнуто заборгованість за кредитним договором №6562581 від 03.07.2008 в загальному розмірі 647 964,46 грн. шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки: квартиру, реєстраційний номер 23555059 загальною площею 72,4 кв.м., житловою площею 50,5 кв.м., що знаходиться за адресою : [ADDRESS] , яка передана в іпотеку позивачу за договором іпотеки №6562593 від 03.07.2008, шляхом його продажу на прилюдних торгах за оцінкою суб`єкта оціночної діяльності. 08.06.2016 квартира [ADDRESS] була реалізована через електронні торги. Відповідно до ч.2 ст.11 ЗУ «Про іпотеку» у разі задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмету іпотеки майновий поручитель набуває права кредитора за основним зобов`язанням. Отже, [PERSON] набула права кредитора до боржника за основним зобов`язанням за кредитним договором, тобто до [PERSON] , оскільки його зобов`язання виконані за рахунок належної їй 1/2 частини квартири. Продаж квартири, що є предметом іпотеки, відбувся з вини відповідача, який не виконав свої зобов`язання за кредитним договором. Вказала, що має право на відшкодування спричинених збитків у розмірі реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи, яка складає 547 953,00 грн., що є половиною від ринкової вартості квартири, визначеної згідно експертного висновку про ринкову вартість майна станом на 28.12.2017, тому звертається до суду з даним позовом (а.с.2, 3). \~ \~ \~ \~24 січня 2018 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Московського районного суду м. Харкова головуючим у справі визначено суддю Майстренка О.М. (а.с.49). \~ \~ \~ \~26 січня 2018 року ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова (Майстренко О.М.) відкрито провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про стягнення збитків в порядку регресу. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання у справі на 30.03.2018 на 10.45 годин (а.с.50). \~ \~ \~ \~30 березня 2018 року до Московського районного суду м. Харкова відповідачем [PERSON] наданий відзив на позовну заяву. В якому зазначив, що позовні вимоги [PERSON] про стягнення збитків у сумі 547\~953 грн. в порядку регресу визнає частково. Рішенням судової колегії з цивільних справ апеляційного суду Харківської області від 13.11.2012 задоволено частково позовні вимоги ПАТ «ПУМБ» в особі філії ПАТ «ПУМБ» в м. Харкові. Стягнуто заборгованість за укладеним із [PERSON] кредитним договором №6562581 від 03.07.2008 у загальному розмірі 647\~964,45 грн. шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки квартиру [ADDRESS] , належну [PERSON] та [PERSON] 06.06.2016 відбулися електронні торги з реалізації предмета іпотеки, проведені ДП «Сетам», відповідно до протоколу яких №173462 і №173463 від 06.06.2016 кожну з частин квартири продано за 207\~604,86 грн. 21.06.2016 за вихідним №6257/19-14-16 на виконання ст.45 ЗУ «Про іпотеку» ДП «Сетам» надіслало копії протоколів №173462 і №173463 [PERSON] і [PERSON] . Відповідно до ч.2 ст.11 ЗУ «Про іпотеку» у разі задоволення вимог іпотеко держателя за рахунок предмету іпотеки майновий поручитель набуває права кредитора за основним зобов`язанням. Отже [PERSON] відповідно до вимог як майновий поручитель набуває право кредитора за основним зобов`язанням, тобто за кредитним договором де [PERSON] є боржником. В той час сума, у розмірі 547\~953 грн., яку [PERSON] пропонує стягнути на її користь, не відповідає ні вимогам закону, ні обставинам справи. Відповідно до протоколу проведення електронних торгів ціна продажу частини квартири встановлена у розмірі 207\~604,86 грн. і за вказану ціну здійснено її продаж. Отже, позивач може вимагати повернення їй вказаної суми, а не 547\~953 грн., оскільки нею не оскаржувались результати прилюдних торгів протягом трьох місяців від дня їх проведення у порядку, передбаченому ст.48 ЗУ «Про іпотеку» та розділом ХІІ «Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів». Посилання позивача на звіт з оцінки вказаної квартири, проведений суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] не можуть бути прийняті до уваги судом, оскільки результати електронних торгів ніким з їх учасників не оспорювались і на цей час є дійсними. В зв`язку з чим прохає : зменшити суму стягнення з [PERSON] на користь позивача з 547\~953 грн. до 207\~604,86 грн. із вказаних у відзиві підстав (а.с.57). \~ \~ \~ \~04 квітня 2018 року до Московського районного суду м. Харкова надійшла відповідь на відзив [PERSON] підписана за позивача [PERSON] на підставі довіреності. В якій зазначили, що з позицією відповідача щодо права на стягнення лише вартості майна за яку воно було продано з торгів, а саме 207\~604,86 грн. не може погодитися. Предметом позовних вимог є стягнення реальних збитків на суму 547\~053 грн., які [PERSON] понесла з вини відповідача в результаті продажу з торгів належної їй частини квартири [ADDRESS] . Відповідач не заперечує того, що частина квартири позивача реалізована з торгів за його провиною. Сума 207\~604,86 грн. є складовою частиною 547\~053 грн., тобто загальної суми спричинених [PERSON] збитків, адже за останню суму грошей позивач зможе відновити своє порушене право шляхом придбання житла, а за 207\~604,86 грн. цього зробити не зможе. Навіть якщо вважати, що розмір заподіяної шкоди регламентується вартістю проданого з торгів майна, то поновити порушене право на житло за суму 207\~604,86 грн. неможливо. Про це свідчить наданий експертний висновок про реальну ринкову вартість такого житла станом на 28.12.2017, де доля власності у проданій з торгів квартирі склала ціну позову. Тому прохає задовольнити позов у повному обсязі, а саме стягнути з відповідача на користь позивача 547\~953 грн. і понесені судові витрати (а.с.60, 61). \~ \~ \~ \~07 травня 2018 року ухвалою Московського районного суду м. Харкова (Майстренко О.М.) закрито підготовче провадження за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про стягнення збитків в порядку регресу та призначено справу до судового розгляду на 18.07.2018 о 13.30 годин (а.с.65). \~ \~ \~ \~02 вересня 2019 року ухвалою Московського районного суду м. Харкова (Майстренко О.М.) залучено до участі в цивільній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ПАТ «Перший Український Міжнародний банк» (а.с.87). \~ \~ \~ \~19 січня 2021 року до Московського районного суду м. Харкова надійшли пояснення третьої особи у справі - АТ «ПУМБ» (а.с.130-132). \~ \~ \~ \~Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема, справи підсудні Московському районному суду м. Харкова підлягають розгляду Октябрським районним судом м. Полтави. \~ \~ \~ \~В провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави Блажко І.О. згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2023 з Московського районного суду м. Харкова розподілена цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення збитків в порядку регресу (а.с.182-184). \~ \~ \~ \~В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні відповідач [PERSON] та представник відповідача за ордером адвокат Геращенко В.Г. відносно позову заперечували та прохали відмовити у повному обсязі. \~ \~ \~ \~Суд, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог повністю. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 03.07.2008 між ЗАТ «Перший Український Міжнародний Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір №6562581, згідно умов якого [PERSON] отримав кредит у розмірі 57 000,00 доларів США зі сплатою процентів у розмірі 14,99% річних зі строком повернення до 03 липня 2023 року. \~ \~ \~ \~У подальшому 03.04.2009, 16.07.2009, 06.08.2009 укладено додаткові угоди до вказаного кредитного договору, якими змінено процентну ставку, графік погашення кредиту та надано другий транш кредиту у розмірі 441 311,65 грн. \~ \~ \~ \~У забезпечення виконання зобов`язання за вказаним кредитним договором 03.07.2008 між банком та [PERSON] , [PERSON] , укладено договір іпотеки №6562593, посвідчений ПН Харківського міського нотаріального округу Кононовою О.Ю. за № 1249, предметом якого є належна [PERSON] , [PERSON] , квартира [ADDRESS] . 16 липня 2009 року укладено договір про зміну до вказаного договору іпотеки. \~ \~ \~ \~ [PERSON] та [PERSON] , квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 06.10.2006, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності від 09 червня 2008 року № 19116910. У березні 2011 року ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , третя особа [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки та продажу предмету іпотеки на прилюдних торгах, примусове виселення без надання іншого житлового приміщення, передання предмету іпотеки в управління. [PERSON] звернулась до суду із зустрічним позовом до банку, [PERSON] , треті особи: ПН Харківського міського нотаріального округу Кононова О.В., ПН Харківського міського нотаріального округу Погрібна Т.П. про визнання недійсним договору іпотеки та договору про зміни до договору іпотеки. \~ \~ \~ \~Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 13.11.2012 у задоволенні зустрічного позову [PERSON] - відмовлено; позовні вимоги банку\~- задоволено частково; стягнуто заборгованість за кредитним договором №6562581 від 03.08.2008 в загальному розмірі 647 964,46 грн., шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки: квартиру, реєстраційний номер № 23555059, загальною площею 72,4 кв.м, житловою площею 50,5 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка передана в іпотеку банку за договором іпотеки № 6562593 від 03.07.2008, посвідченого ПН Кононовою О.В. за № 1249 шляхом продажу на прилюдних торгах за оцінкою суб`єкта оціночної діяльності; виселено [PERSON] , [PERSON] з вказаної квартири, яка є предметом іпотеки і належить їм; в іншій частині позовних вимог\~відмовлено; вирішено питання щодо судових витрат. \~ \~ \~ \~З протоколів №173463 та №173462 проведення електронних торгів від 08.06.2016 вбачається, що квартира [ADDRESS] реалізована через електронні торги по 1/2 частині, кожна за ціною продажу 207 604,86 грн. Переможцем торгів є [PERSON] . \~ \~ \~ \~Із висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки вбачається, що станом на 28.12.2017 вартість квартири [ADDRESS] складає 1 095 906,00 грн., тобто вартість половини\~547 953,00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. \~ \~ \~ \~В силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави) (ст.572 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.583 ЦК України,\~заставодавцем може бути боржник або третя особа (майновий поручитель). \~ \~ \~ \~Іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи (ч.1 ст.575 ЦК України). \~ \~ \~ \~Іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом (абзац 3 статті 1 Закону України "Про іпотеку"). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.5 ст.3 ЗУ "Про іпотеку", іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. \~ \~ \~ \~Законодавство України не передбачає солідарного обов`язку боржника (зокрема, позичальника за кредитним договором) та майнового поручителя, який відповідає перед іпотекодержателем за виконання боржником основного зобов`язання в межах вартості предмета іпотеки (ч.1 ст.11 ЗУ «Про іпотеку»). Іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника (висновок Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 159/4709/15-ц). \~ \~ \~ \~Однією із ознак застави є те, що вона являє собою додаткове, акцесорне зобов`язання, що не може існувати автономно і самостійно. Воно завжди викликано наявністю іншого зобов`язання, яке потребує забезпечення свого виконання. Акцесорність застави означає, що припинення основного зобов`язання або недійсність договору, забезпеченого заставою, тягне за собою неможливість існування у застави. \~ \~ \~ \~Правова природа іпотеки полягає у забезпеченні можливості кредитора у разі невиконання боржником зобов`язання, забезпеченого іпотекою, одержати задоволення вимог за рахунок переданого в іпотеку нерухомого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника. \~ \~ \~ \~При цьому в іпотечних правовідносинах майновий поручитель за іпотечним договором вступає в правовідносини безпосередньо з кредитором, але не від імені боржника, а від власного. \~ \~ \~ \~У разі реалізації предмета застави (іпотеки) у зв`язку зі зверненням на нього стягнення заставодавцем (іпотекодавцем) відповідне забезпечувальне зобов`язання припиняється (ч.1 ст.17 ЗУ «Про іпотеку»), проте не припиняється основне зобов`язання, оскільки за загальним правилом, саме позичальник як боржник у зобов`язанні за договором позики має виконати свій обов`язок перед позикодавцем, тому у разі задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки правовідносини з боржником за основним зобов`язанням не припиняються, а відбувається заміна позичальника як кредитора на нового кредитора - особу, яка була майновим поручителем. Із заміною кредитора зобов`язання не припиняється, у позичальника залишається обов`язок з повернення позики. \~ \~ \~ \~Слід враховувати, що згідно з п.3 ч.1\~ст.512 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем). У цій нормі закріплений окремий випадок (підстава) суброгації. \~ \~ \~ \~ст.11 ЗУ «Про іпотеку», у разі задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки майновий поручитель набуває права кредитора за основним зобов`язанням. \~ \~ \~ \~Разом з тим, за приписом ч.3 ст.42 ЗУ «Про іпотеку», майновий поручитель, який виконав основне зобов`язання повністю або в частині, має право вимагати від боржника відшкодування сплаченої майновим поручителем суми. \~ \~ \~ \~Таким чином, ст.ст.11, 42 ЗУ «Про іпотеку», визначають правові наслідки різних ситуацій - задоволення вимог за рахунок предмета іпотеки (ст.11 ЗУ «Про іпотеку») і добровільного повного або часткового виконання майновим поручителем обов`язку боржника (ст.42 ЗУ «Про іпотеку»). \~ \~ \~ \~Тобто якщо основне зобов`язання припиняється внаслідок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки, то відбувається заміна особи в зобов`язанні, і майновий поручитель набуває всіх прав кредитора за основним зобов`язанням (ч.2 ст.11 ЗУ «Про іпотеку»). \~ \~ \~ \~Разом з тим, якщо майновий поручитель добровільно виконав повністю або частково забезпечене основне зобов`язання і при цьому не відбулося звернення стягнення на предмет іпотеки, то майновий поручитель вправі вимагати у боржника стягнення раніше сплаченої суми; це право виникає в силу ст.42 ЗУ «Про іпотеку», і його правова природа є\~регресною. \~ \~ \~ \~Зазначене тлумачення надано у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 04.09.2019 у справі № 487/4846/16-ц, провадження № 61-15510св18. \~ \~ \~ \~Умовами суброгації прав кредитора до майнового поручителя є такі: 1) основне зобов`язання має бути дійсним; 2) застава, якою забезпечується основне зобов`язання, має бути дійсною; 3) поручитель має виконати обов`язок боржника перед кредитором. \~ \~ \~ \~Щодо останньої умови - юридичного факту виконання обов`язку боржника, то прийнято розрізняти виконання майновим поручителем обов`язку боржника за основним зобов`язанням і виконання ним свого обов`язку за договором застави. Так, самостійним випадком суброгації буде виконання майновим поручителем саме обов`язку боржника. Тобто наслідком виконання майновим поручителем обов`язку боржника є перехід до нього (майнового поручителя) прав кредитора за основним зобов`язанням. Інше - це виконання майновим поручителем свого забезпечувального зобов`язання. Таке виконання не є підставою для суброгації, адже заставодавець (майновий поручитель) виконує не обов`язок боржника, а свій обов`язок. Отже, юридичним наслідком виконання поручителем (майновим поручителем) обов`язку боржника є перехід до нього прав кредитора за основним зобов`язанням. \~ \~ \~ \~У даному контексті важливим є питання чи допускається суброгація у випадку часткового виконання майновим поручителем обов`язку боржника. \~ \~ \~ \~Так, виходячи з положення ч.1\~ст.512 ЦК України\~кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок виконання обов`язку боржника (а не його частини) заставодавцем (майновим поручителем). Відповідно до п.3 ч.1 ст.512 ЦК України, часткове виконання поручителем зобов`язання за кредитним договором не породжує переходу до нього прав кредитора за цим договором. \~ \~ \~ \~Часткове виконання поручителем чи майновим поручителем зобов`язання позичальника (боржника) за кредитним договором не породжує суброгації, тобто заміни кредитора в основному зобов`язанні. Тож у разі часткового виконання обов`язку боржника не наставатиме належного виконання основного зобов`язання за кредитним договором. Наведене не відповідає його правовій природі, згідно з якою ціль забезпечувальних заходів полягає не тільки у стимулюванні належного виконання зобов`язання, а й у зменшенні негативних наслідків, що виникли у зв`язку з його порушенням, іншими словами - у захисті майнового інтересу кредитора. \~ \~ \~ \~Так само,\~з іншої\~сторони,\~виконання майновим\~поручителем свого\~забезпечувального зобов`язання\~буде мати\~місце лише\~у випадку\~повного погашення\~за рахунок\~предмета застави\~вартості основного\~зобов`язання.\~Адже за\~ст.1054 ЦК України, позичальник як сторона кредитного договору зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Саме за таких умов належне виконання забезпечувального зобов`язання припиняє (відповідно до ч.1 ст.599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином) одночасно із забезпечувальним і основне зобов`язання, оскільки кредитор, реалізуючи права за забезпеченням, одержує те, що він мав би одержати, якщо б зобов`язання не було порушене. \~ \~ \~ \~Зазначені висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від\~05.04.2018 у справі №910/9256/17. \~ \~ \~ \~Як вбачається з матеріалів справи у [PERSON] виникла заборгованість за кредитним договором, у забезпечення виконання зобов`язань за яким укладено договір іпотеки, майновим поручителем за яким була, зокрема, [PERSON] . \~ \~ \~ \~У зв`язку з невиконанням [PERSON] своїх зобов`язань за кредитним договором, рішенням суду звернено стягнення на предмет іпотеки\~квартиру, співвласницею якої є [PERSON] , яку продано з електронних торгів. \~ \~ \~ \~Звертаючись до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] посилалась на те, що до неї перейшли права кредитора у основному зобов`язанні, та вона має право на стягнення коштів у порядку регресу. \~ \~ \~ \~Разом з тим, право майнового поручителя вимагати у боржника стягнення раніше сплаченої суми, яке є регресним, виникає в силу ст.42 ЗУ «Про іпотеку», тобто у разі якщо майновий поручитель добровільно виконав повністю або частково забезпечене основне зобов`язання, і при цьому не відбулося звернення стягнення на предмет іпотеки. \~ \~ \~ \~У даному разі [PERSON] добровільно основне зобов`язання за кредитним договором не виконувала, натомість стягнення на предмет іпотеки звернено за рішенням суду, тому права вимагати стягнення коштів у порядку регресу вона не набула. \~ \~ \~ \~Також, у даному разі не вбачається й підстав для суброгації, тобто заміни кредитора в основному зобов`язанні на підставі\~ст.11 ЗУ «Про іпотеку», оскільки основне зобов`язання виконано не повністю, а частково. \~ \~ \~ \~Так, як вбачається з рішення Апеляційного суду Харківської області від 13.11.2012 заборгованість за кредитним договором № 6562581 від 03.07.2008, з метою погашення якої звернено стягнення на предмет іпотеки, складала 647 964,46 грн. \~ \~ \~ \~З протоколів № 173463 та № 173462 проведення електронних торгів від 08.06.2016 вбачається, що квартира [ADDRESS] реалізована через електронні торги по 1/2 частині, кожна за ціною продажу 207 604,86 грн., тобто загалом 415 209,72 грн. \~ \~ \~ \~З наведеного вбачається, що внаслідок звернення стягнення на предмет іпотеки та продажу квартири заборгованість за кредитним договором була погашена не у повному обсязі, оскільки вартість квартири є меншою за суму боргу. \~ \~ \~ \~Як слідує із пояснення представника третьої особи АТ «ПУМБ», заборгованість [PERSON] перед АТ «ПУМБ» за кредитним договором №6562581 від 03.07.2008 була частково погашена за рахунок предмету іпотеки, залишок заборгованості було відступлено 03.12.2018 на користь ТОВ «Фінансової Компанії БРАВО». \~ \~ \~ \~Таким чином, станом на дату розгляду даної справи заборгованість за кредитним договором №6562581 від 03.07.2008 [PERSON] перед АТ «ПУМБ» відсутня. \~ \~ \~ \~Виходячи з того, що часткове виконання майновим поручителем зобов`язання позичальника (боржника) за кредитним договором не породжує суброгації, тобто заміни кредитора в основному зобов`язанні, підстави вважати, що до [PERSON] перейшли права кредитора у основному зобов`язанні, відсутні. \~ \~ \~ \~Посилання [PERSON] на норми права, які регулюють відносини щодо відшкодування шкоди, виходячи з аналізу спірних правовідносин, є безпідставними. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Загальною юридичною підставою всіх видів юридичної відповідальності вважається порушення норми права. Фактичною підставою цивільно-правової відповідальності є правопорушення як юридичний факт. \~ \~ \~ \~Цивільне правопорушення\~-\~це протиправна\~дія або\~бездіяльність особи,\~що порушує\~норми актів\~цивільного законодавства\~або умови\~договору,\~і з\~якою договір або закон пов`язують виникнення цивільно-правової відповідальності. \~ \~ \~ \~Поведінка особи визнається протиправною, якщо вона не відповідає вимогам права, вираженим в актах цивільного законодавства або договорі. Недоговірна відповідальність виникає лише у разі завдання шкоди неправомірними діями правопорушника (ч.1\~ст.1166 ЦК). У разі ж завдання шкоди правомірними діями, цивільна відповідальність не настає. \~ \~ \~ \~Таким чином, протиправний характер діяння є універсальною типовою умовою цивільно-правової відповідальності. Якщо порушуються цивільні відносини, які виникають на підставі будь-яких юридичних фактів, крім договору (відповідно при недоговірній відповідальності), протиправним визнається діяння особи, що порушує заборони, а також прямі приписи певної поведінки учасників правовідносин, встановлені в нормах права. \~ \~ \~ \~Із змісту ст.ст.1166,\~1167 ЦК України,\~в яких\~зазначено загальні\~підстави відповідальності\~за завдану\~майнову та\~моральну шкоду\~вбачається,\~що під\~шкодою розуміють\~втрати,\~яких зазнала\~потерпіла сторона\~у формі\~знищення або\~пошкодження майна\~внаслідок протиправної\~поведінки іншої\~особи.\~Шкода у\~спеціально -\~юридичному значенні\~(залежно\~від правової\~системи даної\~країни,\~конкретної галузі\~права)\~-\~це пряма\~дійсна шкода\~(реальна\~матеріальна шкода)\~або матеріальна\~шкода як\~сукупність реальної\~шкоди та\~упущеної вигоди\~чи шкода як сукупність матеріальної та моральної шкоди; порушення прав, свобод, законних інтересів суб`єктів права, а також, створення ситуації, коли їх неможливо здійснити. Іншими словами, шкода\~це зменшення кількості майнового блага (внаслідок знищення майна, втрата можливості отримати майно, яке особа неодмінно отримала б за нормального перебігу подій) або погіршення його якості (пошкодження речі, зіпсування, приведення її у стан, у якому вона здатна виконувати всі свої функції). \~ \~ \~ \~Шкода у власне етичному (загально-соціальному, загальнолюдському) значенні - це певна шкода суто соціально-моральному характеру, спричинена суцільним відносинам у процесі здійснення суб`єктивного права (шкода з огляду на вимоги до моральності поведінки особи, моральні цінності суспільства). \~ \~ \~ \~Зміст збитків як грошової форми шкоди допомагає розкрити\~ст.22 ЦК України. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.22 ЦПК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. \~ \~ \~ \~Збитки включають: 1) реальні збитки, які у свою чергу включають: а)втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі; б)витрати, які особа\~зробила\~чи\~мусить зробити\~для відновлення порушеного права; 2) упущену вигоду - доходи, які особа могла б одержати за звичайних обставин, якби її право не порушили. \~ \~ \~ \~Тобто, збитки\~це грошова оцінка (еквівалент) заподіяної матеріальної шкоди. \~ \~ \~ \~Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил ст.22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. \~ \~ \~ \~З аналізу матеріалів справи вбачається, що між [PERSON] та [PERSON] не виникали деліктні правовідносини, а сума коштів, про відшкодування якої просила позивачка, не є за своєю природою збитками, оскільки [PERSON] на підставі договору іпотеки є майновим поручителем за зобов`язанням [PERSON] , на що вона добровільно погодилась та мала усвідомлювати можливі наслідки укладення відповідного договору. \~ \~ \~ \~Твердження позивачки про завдання їй збитків діями відповідача щодо невиконання зобов`язань за кредитним договором є помилковими та ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм чинного цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] про стягнення збитків в порядку регресу. \~ \~ \~ \~Судовий збір, сплачений позивачем складає 5\~479 грн. 53 коп. \~ \~ \~ \~Відповідно ст.141 ЦПК України, судові витрат, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed