Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~23 грудня 2022 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Миколаївській області звернулося до Новоодеського районного суду Миколаївської області із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення.\~ \~ \~ \~ У обґрунтування позову позивач зазначив, що Новоодеським районним судом Миколаївської області 07.11.2022 р. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №482/749/22 відносно [PERSON] згідно з якою останнього визнано винним у вчиненні адміністративною правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Так судом при розгляді даної справи встановлено, що 10 серпня 2022 року о 14 год. 35 хв. у Миколаївській області, Миколаївському районі, м. Нова Одеса, на р. Південний Буг, [PERSON] здійснював лов раків ручним збиранням за допомогою маски та ластів для плавання, у період заборони на вилов раків під час другої линьки. Під час проведення огляду у відповідача виявлено раків у кількості 108екз. розміром 8-13см. Своїми діями [PERSON] порушив п.3.14, 4.5, 4.6, 4.11 Правил любительського та спортивного рибальства та заподіяв шкоду рибним запасам України на суму 359856грн., розрахованих відповідно Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою КМУ від 06.10.2021р. № 1039, розрахунок збитків проведено за Таксами: кількість раків* один неоподаткований мінімум доходів громадян * ціна одного рака, а саме: 108*17,00*196,00= 359 856,00 грн.; Проте, під час винесення постанови по справі, відповідно до ст. 40 КУпАП судом не прийнято рішення про відшкодування шкоди завданої незаконними діями Відповідача рибному господарству, обчисленої згідно зазначених Такс. Пославшись на викладене, позивач просить про стягнення з [PERSON] на користь Держави заподіяної майнової шкоди внаслідок вчинення зазначеного адміністративного правопорушення у сумі 359856 грн. та сплаченого при подачі позову судового збору. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи судом повідомлявся неодноразово, відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомив, правом на подачу відзиву не скористався. У відповідності з вимогами ст.ст. 223, 280 ЦПК України, на підставі ухвали суду, справу розглянуто у відсутність сторін, в порядку заочного розгляду, оскільки у справі достатньо даних про права та взаємини сторін, , позивач проти такого вирішення справи заперечень не надав. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Вивчивши доводи позову та матеріали справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову. У судовому засіданні встановлено, що відповідно до постанови Новоодеського районного суду Миколаївської області від 07.11.2022 року у справі №482/749/22 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4\~ст. 85 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 340грн. та стягнуто на користь держави 496,20 грн. судового збору. Постанова набрала законної сили 18.11.2022 року. Разом з тим суд звертає увагу, що обсяг обвинувачення яке суддею визнано доведеним на яке посилається представник позивача у позовній заяві, не відповідає викладеному у постанові судді Новоодеського районного суду Миколаївської області. Так згідно постанови судді Новоодеського районного суду Миколаївської області №482/749/22 від 07.11.2022 року, суддею визнано доведеним, що 10 серпня 2022 року о 14 год. 35 хв. у Миколаївській області, Миколаївському районі, м. Нова Одеса, на р. Південний Буг, [PERSON] здійснював лов раків ручним збиранням за допомогою маски та ластів для плавання, виловив раків у кількості 108 екз. чим порушив п. 3.14, 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства чим заподіяв шкоду рибному господарству України та вчинив правопорушення передбачене ч. 4 ст.85 КУпАП. Так згідно\~п.3.14\~Правил любительського\~та спортивного\~рибальства забороняється вивезення (винесення) риби, раків та інших водних живих ресурсів у кількості, що перевищує добову норму лову, або заборонених до лову правилами рибальства \~ \~ \~ \~Згідно п.\~4.6\~ \~Правил любительського\~та спортивного\~рибальства одній особі дозволяється вилов за одну добу перебування на водоймі раків у кількості 30 штук. Таким чином суддя визнав доведеним порушення [PERSON] Правил любительського та спортивного рибальства лише в частині перевищення добової норми вилову раків, яка становить 30 штук на добу. Разом з тим суддею визнано недоведеним обвинувачення [PERSON] у порушенні п. 4.5, 4.11 Правил любительського та спортивного рибальства, з посиланням на наступне. \~ \~ \~ \~Так п. 4.5 Правил любительського та спортивного рибальства зокрема встановлює заборону на лов раків у нерестовий період, під час линьки і виношування ікри, а також у темну пору доби (пізніше години від заходу сонця та раніше години до його сходу) із застосуванням підсвічування. Терміни заборони на лов раків установлюються місцевими органами рибоохорони і доводяться до відома населення через засоби масової інформації. Як встановлено суддею [PERSON] ловив раків у світлу пору доби, дозволеним способом і без застосування заборонених знарядь. Щодо обвинувачення [PERSON] у вилові раків у період заборони на вилов раків під час другої линьки суддею встановлено наступне. До протоколу про адміністративне правопорушення не додано копії або витягу із наказу УДАМРГ у Миколаївській області №70 від 03.08.2022 року, посилання на який міститься у протоколі. Крім того, оглядом офіційного сайту УДАМРГ у Миколаївській області встановлено, що у розділі Діяльність/заборона на вилов водних біоресурсів/ за посиланням [INFO] наявні посилання лише на два накази УДАМРГ у Миколаївській області щодо заборони на вилов водних біоресурсів Наказ від 31.10.2022 № 90 «Про встановлення весняно-літньої нерестової заборони на лов риби та інших водних біоресурсів у 2023 році» та Наказ від 06.04.2022 № 44 «Про встановлення весняно-літньої нерестової заборони на лов риби та інших водних біоресурсів у 2022 році». Посилання на інші накази яким встановлювалися заборони на вилов водних біоресурсів у 2022 році відсутні. Таким чином суддя прийшов до висновку, що вина [PERSON] у проведенні лову раків у період заборони не є доведеною, оскільки навіть якщо така заборона встановлювалася то пересічний громадянин не міг дізнатися про це. Щодо обвинувачення [PERSON] у порушенні 4.11 Правил любительського та спортивного рибальства, суддя звернув увагу на те, що досліджені ним матеріали додані до протоколу про адміністративне правопорушення не містять жодних доказів проведення замірів розмірів вилучених у [PERSON] виловлених раків (матеріали фото або відео фіксації, покази свідків тощо). За таких обставин порушення [PERSON] п. 4.11 Правил любительського та спортивного рибальства суддею також визнано не доведеним поза розумним сумнівом. Виходячи з вищевикладеного, оскільки [PERSON] фактично виловив 108 раків, а згідно постанови судді постанови судді Новоодеського районного суду Миколаївської області №482/749/22 від 07.11.2022 року, суддя визнав доведеним порушення [PERSON] Правил любительського та спортивного рибальства лише в частині порушення 3.14, 4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, тобто перевищення добової норми вилову раків, яка становить 30 штук на добу, то з відповідача підлягає стягненню шкода завдана вищевказаним правопорушенням за вилов тієї кількості раків, яка була виловлена понад добову норму, а саме 108-30= 78 штук. Відповідно до ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже, вина [PERSON] у спричиненні шкоди рибним запасам України є доведеною. У відповідності до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 року № 1209, в редакції, що діяла на час вчинення адміністративного правопорушення, оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становила: раки (крім\~широкопалого та\~товстопалого рака) 196 НМДГ. Згідно пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року. Відповідно до положень\~ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. За приписами\~ст. 3 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року\~ (з наступними змінами та доповненнями), об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього\~Закону України, є у тому числі дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Згідно з п. 4 ч. 2\~ст. 10 Закону України "Про тваринний світ" від 13.12.2001 року\~ (з наступними змінами та доповненнями), громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. У \~ст. 1 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08.07.2011 року\~(з наступними змінами та доповненнями) зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування. За змістом\~ст. 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" від 08 липня 2011 року\~(з наступними змінами та доповненнями), посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до вимог\~ст.\~63\~Закону України\~"Про\~тваринний світ"\~від 13.12.2001\~року \~(з наступними змінами та доповненнями, порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів" від 21.11.2011 року № 1209. Згідно з ч. 4\~ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно п.п. 3.15, п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, зареєстрованих Міністерством юстиції України 28 квітня 1999 року за № 269/3562, заборонений лов водних живих ресурсів із застосуванням, зокрема, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань; застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування в повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. При визначені розміру відшкодування суд також враховує положення ч. 1\~ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього середовища"\~про те, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. З урахуванням\~наведеного,\~суд приходить\~до висновку\~про необхідність\~задоволення позову\~частково та\~стягнення з\~ [PERSON] 259\~896? грн. заподіяної шкоди, виходячи з наступного розрахунку: раки 78 особин х 1963 НМДГ х 17 грн. = 259\~896? грн. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відтак, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений останнім під час звернення до суду із позовом.

Outcome: partial