Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-17 00:00:00

АТ «ДТЕК Одеські електромережі» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідачки на свою користь вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 41167 грн. 83 коп. та судові витрати по справі. Свої вимоги мотивує тим, що AT «ДТЕК Одеські електромережі» є оператором системи розподілу на території Одеської області на підставі ліцензії на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії. 20.10.2022 р., уповноваженими представниками AT «ДТЕК Одеські Електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРРЕЕ за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення Правил, а саме згідно змісту акту (мовою оригіналу): п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до мережі що не є власність AT «ДТЕК Одеські Електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано відкритим способом шляхом накиду проводу мідь 2*2,5 мм2 від відного автоматичного вимикання до квартири, але не враховується. Дане порушення було продемонстровано споживачу. За результатом виявленого порушення у присутності споживачки [PERSON] , яка надала доступ до перевірки електроустановки споживача та відповідно до вимог п.8.2.5 ПРРЕЕ складено Акт про порушення № 8020690 від 20.10.2022 р., який підписано споживачкою без внесення до акту своїх зауважень. В подальшому,\~під час\~проведення перевірки\~та відповідно\~до акту,\~було встановлено,\~що особовий\~рахунок №\~ [NUMBER] \~та споживачем\~за адресою:\~ [ADDRESS] ,\~рахується [PERSON] . Вказаний акт підтверджує встановлений AT «ДТЕК Одеські електромережі» факт самовільного підключення з порушенням схеми обліку повз розрахунковий засіб обліку. Позивач зазначає, що оскільки законом оператору системи розподілу інших засобів довести факт порушення окрім як шляхом складання Акту про порушення, тому акт є єдиним достатнім, належним та допустимим доказом наявності у відповідачки порушень Правил роздрібного ринку електричною енергією. Так на схемі електроживлення споживача» графічно зазначено місце (точку) самовільного підключення до відповідних мереж. Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. За змістом п. 11 акту про порушення відповідачку було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 08.11.2022р. комісією AT ДТЕК Одеські Електромережі з розгляду актів про порушення у відсутності належним чином повідомленого споживача було розглянуто Акт про порушення та прийнято рішення (Протокол № 534 від 08.11.2022р) нарахування провести за формулою № 8 пункту № 8.4.13 Правил, згідно з пунктом 8.4.2.6 за період з 20.04.2022р. по 20.10.2022р. за площею перерізу проводу (кабелю) яким було здійснено самовільне підключення мідь 2*2,5 мм2, допустимий тривали струм якого (згідно з гл.1.3 ПУЕ) становить 25А. Обсяг не облікованої електричної енергії склав 7380 кВт*год. на суму 41167,83 грн. в т.ч. ПДВ. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 30 березня 2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Представник позивача у судове засідання не з`явився. В матеріалах справи є його заява про підтримання позовних вимог, в якій він просив розглядати справу за його відсутності, а також зазначає, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином за зареєстрованим місцем проживання, в порядку статей\~128,\~130 ЦПК України. Така позиція суду відповідає судовій практиці з розгляду аналогічних спорів: Постанови Верховного Суду від 21 грудня 2022 року у справі № 757/15603/19 (провадження № 61-7187св22), 30 листопада 2022 року у справі №760/25978/13-ц (провадження № 61-6788св22), 31 серпня 2022 року у справі №760/17314/17). Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило, заяв про розгляд справи у її відсутність до суду остання не подавала. Згідно з положеннями ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, враховуючи згоду представника позивача на проведення заочного розгляду справи, відсутність відзиву на позовну заяву, належне повідомлення відповідача, який причини неявки не повідомив, суд доходить висновку про можливість розгляду справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали страви, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з таких підстав. Суд установив, що відповідачка [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , має особовий рахунок № [NUMBER] . 20.10.2022 року представниками АТ «ДТЕК Одеські електромережі» при проведенні перевірки на предмет дотримання ПРЕЕ за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення правил, а саме відповідно до акту «п.2.3.1, 2.3.2,2.3.3, 2.3.4, 5.5.5 ПРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРЕЕ - самовільне підключення електропроводки до мережі що не є власність AT «ДТЕК Одеські Електромережі» з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано відкритим способом шляхом накиду проводу мідь 2*2,5 мм2 на від відного автоматичного вимикання до квартири, але не враховується. Дане порушення було продемонстровано споживачу. Згідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ, уповноваженими представниками оператора системи оформлено Акт про порушення № 8020690 від 20.10.2022 року в присутності відповідачки. Акт про порушення підписано відповідачкою без заперечень в присутності споживачки виконано заходи щодо демонтажу без облікового підключення. 08.11.2022 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення. Рішенням комісії в складі юрисконсульта департаменту з правового забезпечення Борисенко С.В., керівника підрозділу центру по роботі з комерційними втратами [PERSON] та фахівця відділу розрахунків [PERSON] по розгляду акту про порушення № 8020690 від 20.10.2022 року, оформленого протоколом № 534 від 08.11.2022 року, проведено нарахування необлікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачкою п. 8.4.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії та за формулою № 8 пункту № 8.4.13. Згідно розрахунку по Акту про порушення №8020690, вартість необлікованої електроенергії становить 41167 грн. 83 коп. за 7380 кВт*г. Тобто усього відповідачкою було спожито необлікованої електричної енергії на суму 41167 грн. 83 коп. Вказана сума до теперішнього часу [PERSON] не сплачена. Правом на спростування акту про порушення №8020690 та доводів позивача, відповідач не скористалась. Відповідно до п.4 ч.2\~ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики. Згідно п. 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Самовільне підключення - це підключення та/або споживання електричної енергії без укладення договорів, передбачених цими Правилами, або підключення після відключення, несанкціоноване (непогоджене) оператором системи. Згідно п. 8.2.5 у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. Відповідно до пп. 7 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Згідно з ч. 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина друга\~статті 1166 ЦК України\~встановлює презумпцію вини завдавача шкоди: тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно ст. ст.\~76,\~77,\~78 ЦПК України\~- доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1\~ст.77 ЦПК України), а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6\~ст.81 ЦПК України). При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Згідно зі\~статтею 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частинами першою, третьою\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд зобов`язаний надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх належності, допустимості, достовірності, вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (постанова Верховного Суду від 01.07.2021 у справі N 917/549/20). Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Верховний Суд неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує (в тому числі і як свідок). Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі N 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі N 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі N 902/761/18, від 04.12.2019 у справі N 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі N 129/1033/13-ц (провадження N 14-400цс19). Враховуючи те, що відповідачка не відшкодувала завданих АТ ДТЕК «Одеські електромережі» збитків, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки завдану нею шкоду у зазначеному вище розмірі. Відповідно до ч.1ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до змісту ч.1 ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ст. 141 ЦПК України, пропорційно задоволеним позовним вимогам з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в розмірі 2684,00 грн.

Outcome: approved