Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] через свого представника адвоката Бондаренко І.А. звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог вказує, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки сільськогосподарського призначення площею 8,99 га, та житлового будинку з господарськими побутовими будівлями, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт від 09.04.2014 року посвідчений Кетрисанівською сільською радою Бобринецього району Кіровоградської області, згідно якого заповіла земельну ділянку та житловий будинок з господарськими побутовими будівлями [PERSON] . Вказує, що у встановлений шестимісячний строк, який згідно п.3 Постанови Кабінету міністрів України від 28 лютого 2022 року за №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» строк перебігу для прийняття спадщини зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці позивачка не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини так як цьому завадили поважні причини, а саме з 09.02.2023 року по 27.02.2023 рік вона хворіла на гостру респіраторну інфекцію (стан середньої важкості), що підтверджується випискою із медичноїкартки амбулаторного (стаціонарного) хворого від 23.05.2023 року. Крім того в Україні із 24.02.2022 року введено воєнний стан, що слугувало також перешкодою для вчасного звернення до нотаріуса. Коли вона звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Гетьман Л.О. для оформлення спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , виявилося, що вона пропустила шестимісячний строк, який було продовжено на 4 місяці, в зв`язку з веденням в Україні воєнного стану, а продовжити його можливо лише за рішенням суду, на цій підставі було нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Вказане захворювання не давало їй можливості вчасно прибути до органів нотаріату, або іншим чином подати встановлені законом документи на отримання спадщини. У зв`язку з чим звернулася до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 20.06.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 13.07.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] та її представник - адвокат Бондаренко І.А. в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача адвоката Бондаренко І.А. до суду надійшла заява про слухання справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Не заперечують проти ухвалення заочного рішення у справі у разі неявки відповідача (а.с.58). Представник відповідача Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду не надійшло заяв чи клопотань про слухання справи за відсутності представника відповідача. Відзиву на позовну заяву від відповідача також не надходило. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі\~ст. 280 ЦПК України,\~оскільки належним чином повідомлений відповідач до суду не з`явився, не подав заяв чи клопотань про розгляд справи без його участі та відзиву на позов, тому, враховуючи згоду позивача, суд ухвалює заочне рішення. Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №79, видане Кетрисанівською сільською радою Кропивницького району Кіровоградської області від 22.04.2022 року (а.с.9). До складу спадщини увійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 8,99 га, що знаходиться на території Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області і належить померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю Серія КР №090602, виданого Кетрисанівською сільською радою 20.08.1999 року (а.с.16) та будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується технічним паспортом на жилий будинок (а.с.13-15). За життя [PERSON] склала заповіт від 09.04.2014 року посвідчений Кетрисанівською сільською радою Бобринецького району Кіровоградської області, зареєстрований в реєстрі за №7, яким заповіла все своє майно, а саме: земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва розміром 8,99 га, що знаходиться на території Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області та будинок що знаходиться за адресою: [ADDRESS] [PERSON] (а.с.12). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 07.12.1959 року, [PERSON] , є донькою [PERSON] (а.с.10). Позивач [PERSON] , уклала шлюб з [PERSON] , після укладення шлюбу присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, серії [NUMBER] виданого Кетрисанівською сільською радою Бобринецького району Кіровоградської області від 15.06.1985 року, актовий запис 10 (а.с.11). З матеріалів спадкової справи №6/2023, яка заведена 12 травня 2023 року до майна померлої [INFO] [PERSON] , вбачається, що [PERSON] звернулася з заявою 12.05.2023 року про прийняття спадщини за заповітом (а.с.34). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72441148 від 12.05.2023 та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №72441174 від 12.05.2023 року встановлено, що за життя [PERSON] склала заповіт, номер у реєстрі 7, який посвідчений 09.04.2014 року та є чинний (а.с.38-39). 20 травня 2023 року приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Гетьман Л.О. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом за земельні ділянки, які належали її матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.19). Відповідно довідки виданої Кетрисанівською сільською радою Кропивницького району Кіровоградської області від 09.05.2023 року за №1.1-17/271/1, надано інформацію, про те що померла [PERSON] , яка народилася [INFO] була зареєстрована та постійно проживала в с.КетрисанівкаКропивницького району Кіровоградської області по день її смерті. На час смерті разом з нею постійно проживала донька померлої [PERSON] (а.с.41). Згідно з\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. \~ \~ \~ \~За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 1269 п.1 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до\~ст. 1270 п.1-2 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. \~ \~ \~ \~Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до частини першої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. В Україні відповідно\~Указу Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану», затвердженого Верховною Радою України 24.02.2022, пункту 31 частини 1\~статті 85 Конституції України\~та\~статті 5 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану»\~по всій території України введено воєнний стан, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України. На підставі п. 3\~Постанови КМУ № 164 від 28.02.2022\~із змінами, внесеними\~постановою КМУ № 719 від 24.06.2022, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж чотири місяці. Приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Гетьман Л.О. винесено 20.05.2023 року постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва на спадщину за заповітом після смерті її матері [PERSON] та рекомендовано звернутися до суду для вирішення цього питання, у зв`язку з тим, що вона не прийняв спадщину після смерті матері в строк. \~ \~ \~ \~Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. \~ \~ \~ \~За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. \~ \~ \~ \~Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає. Відповідно до ч. 4ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо). \~ \~ \~ \~Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року. \~ \~ \~ \~Оскільки спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , тому строк для прийняття спадщини після смерті останньої закінчився 10.10.2022 року. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. \~ \~ \~ \~Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилалася, у тому числі на свою тривалу хворобу, а саме з 09.02.2023 року до 27.02.2023 року хворіла на гостру респіраторну вірусну інфекцію (стан середньої важкості), що підтверджується випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 23.05.2023 року (а.с.17). Вказане захворювання не давало їй можливості вчасно прибути до органів нотаріату, або іншим чином подати встановлені законом документи на отримання спадщини, тобто у позивача мали місце поважні причини пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті їїматері [PERSON] , які пов`язані з об`єктивними, непоборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового мана; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо. Відповідно до висновків Верховного Суду України у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених у Постанові від 23.11.2020р. по справі №315/714/19, у аналогічних спірних правовідносинах,\~гостре раптове захворювання у сукупності з незначним терміном пропуску строку звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, є підставою для задоволення позову про надання додаткового строку на звернення із такою заявою. \~ \~ \~ \~За змістом статей\~12,81,89,263 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. \~ \~ \~ \~Суд вважає, що зазначені позивачем обставини є об`єктивними та поважними, вони могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк. \~ \~ \~ \~Тому, на підставі вище наведеного, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~

Outcome: approved