Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~10.07.2023 року позивач звернулася в суд з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свій позов тим, що [INFO] померла її рідна баба [PERSON] , яка була мамою її мами [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входять: житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами; земельна ділянка для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд; земельна ділянка ( пай) з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства ( далі спадкове майно). Позивачу на даний час стало відомо від відповідача, що [PERSON] на випадок своєї смерті вчинила заповіт, посвідчений 02.07.2018 року секретарем Вічинівської сільської ради Рожищенського району Волинської області, зареєстрований в реєстрі від № 5 ( далі заповіт), згідно якого заповіла позивачу спадкове майно. \~ \~ \~ \~З приводу оформлення спадкових прав за заповітом після смерті [PERSON] позивач звернулася із відповідною заявою до Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області і нотаріусом їй було роз`яснено, що не може прийняти від неї заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки нею пропущено шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця і роз`яснено її право звернутися із позовною заявою до суду про визначення додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~ Просить визначити їй додатковий строк терміном один місяць для прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки позивач не знала про заповіт, а тому не звернулася до нотаріуса в 6-місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що є поважною причининою пропуску даного строку. \~ \~ \~ \~Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.07.2023 року (призначення головуючого судді 10.07.2023 року і 11.07.2023 року не відбулося, оскільки не вистачало потрібної кількості суддів для розподілу справи ( ас 22, 23), цивільну справу передано на розгляд головуючому судді Н.В. Шептицькій ( ас 24). Ухвалою судді Рожищенського районного суду Волинської області від 14.07.2023 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, витребувані додаткові матеріали ( що були надані на вимогу суду), підготовче засідання призначено на 22.08.2022 року ( ас 25-26). Ухвалою Рожищенського районного суду Волинської області від 22.08.2023 року закрито підготовче провадження, викликані свідки, справа призначена до судового розгляду по суті на 21.09.2023 року ( ас 45-47). Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, наведених у позові, який просила задовольнити. Додатково пояснила, що про те, що бабою [PERSON] на її ім`я було вчинено заповіт, вона не знала і їй про це ніхто не повідомляв, у тому числі і сама [PERSON] . Знаючи, що після смерті баби [PERSON] залишається живою ще її мама [PERSON] , як спадкоємець першої черги за законом, то вона, як онука, і не вважала, що при живій матері вона може претендувати на майно баби, а тому відповідно нікуди за оформленням спадкових справ не зверталася. Про те, що є заповіт баби на її ім`я, вона дізналася лише в березні-квітні місяці 2023 року зі слів мами відповідача по справі і від представника сільської ради, який підтвердив про наявність ( посвідчення в сільраді) такого заповіту, який вона знайшла також в березні-квітні місяці 2023 року серед паперів покійної баби. Відповідач, яка відзиву на позовну заяву не подала, в судовому засіданні позовні вимоги визнала з підстав, наведених у позові, щодо задоволення якого не заперечила. Додатково суду пояснила, що ні вона, ні її дочка позивач по справі не знали про наявність заповіту, про який дізналася лише в березні-квітні місяці 2023 року від представника сільської ради, який підтвердив про наявність ( посвідчення в сільраді) такого заповіту, який вона разом з дочкою знайшли в березні-квітні місяці 2023 року серед паперів покійної мами [PERSON] . Заслухавши пояснення позивача і відповідача, у тому числі надані ними як свідками, дослідивши письмові докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позовної заяви, суд встановив наступне. У судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , яка була мамою [PERSON] [PERSON] та бабою позивача. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входять: житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами; земельна ділянка для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд; земельна ділянка ( пай) з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства. Позивачу в березні-квітні 2023 року стало відомо від відповідача, що [PERSON] на випадок своєї смерті вчинила заповіт, посвідчений 02.07.2018 року секретарем Вічинівської сільської ради Рожищенського району Волинської області, зареєстрований в реєстрі від № 5, згідно якого заповіла позивачу спадкове майно. \~ \~ \~ \~З приводу оформлення спадкових прав за заповітом після смерті [PERSON] позивач звернулася із відповідною заявою до Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області і нотаріусом їй було роз`яснено, що не може прийняти від неї заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , оскільки нею пропущено шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця і роз`яснено її право звернутися із позовною заявою до суду про визначення додаткового строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . \~ \~ \~ \~Дані обставини підтверджуються показаннями свідків [PERSON] , [PERSON] ,, а також письмовими доказами, що досліджені безпосередньо у судовому засіданні: свідоцтвом про смерть [PERSON] від 24.11.2018 року ( ас 9), заповітом від 02.07.2018 року ( ас 10), довідкою виконавчого комітету Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області від 01.06.2023 року ( ас 11), витягом з погосподарської книги № 1 за 2023 рік Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області від 05.07.2023 року ( ас 12), Державним актом на право власності на земельну ділянку від 24.01.2005 року ( ас 13), Державним актом на право власності на земельну ділянку від 26.10.2010 року ( ас 14), свідоцтвом про народження [PERSON] ( Біданець) ( ас 15), Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 07.06.2023 року ( ас 16), Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статтей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України ( ас 17), свідоцтвом про укладення шлюбу від 02.10.1976 року ( ас 18), роз`ясненням нотаріуса Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області від 29.06.2023 року ( ас 19), Витягом зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 06.07.2023 року, від 21.07.2023 року ( ас 20, 37), інформацією завідувача Луцької районної державної нотаріальної контори Волинської області від 21.07.2023 року (ас 36). Надаючи правову оцінку встановленим у судовому засіданні фактичним обставинам справи, суд керується такими нормами права. Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно частини 1 статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно частини 3 статті\~1223, частини 1 статті\~1220, частини 1 статті\~1270\~ЦК України, здійснення права на спадкування, право на спадщину, виникає у день її відкриття. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 1\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, згідно частини 3\~статті 1272 ЦК України. За змістом наведених норм ЦК України, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила частини 3\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Позивач не проживала постійно разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується паспортом [PERSON] з відміткою про місце проживання (реєстрації) ( ас 7-8) і довідкою виконавчого комітету Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області від 01.06.2023 року про місце реєстрації спадкодавця на день її смерті ( ас 11), та пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, встановлений\~статтею 1270 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликалася на те, що причиною пропуску строку для подання заяви і прийняття спадщини було відсутність у неї станом на день смерті спадкодавця і протягом шести місяців після цього інформації про наявність заповіту від імені [PERSON] на її ім`я у тому числі. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналіз наведених причин пропуску строку для прийняття спадщини та обставин справи в їх сукупності дає підстави для визнання таких причин, в контексті положень частини 3\~статті 1272 ЦК України,\~поважними, оскільки вони унеможливили реалізацію позивачем передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для подання заяви і прийняття спадщини. Враховуючи вищенаведене у сукупності, виходячи із характеру спірних правовідносин та обставин справи, суд доходить висновку, що пропущення позивачем строку для прийняття спадщини не має стати причиною усунення її від права спадкування за заповітом, а відтак, про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] один місяць з дня набрання рішенням законної сили. На думку суду, визначений строк є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Враховуючи клопотання позивача, суд залишає судові витрати, понесені при сплаті судового збору, за позивачем [PERSON] .

Outcome: approved