Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-11 00:00:00

17 липня 2023 року позивач [PERSON] , через свого уповноваженого представника - [PERSON] , звернувся до Згурівського районного суду Київської області із вищевказаною позовною заявою, в якій просить визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, пропущений з поважних причин, після смерті брата - [PERSON] , який помер [INFO] . Просив не стягувати з відповідача понесені судові витрати. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] помер рідний брат позивача - [PERSON] . Згідно з паспортними даними останнім місцем проживання померлого був Пуща-Водицький психоневрологічний інтернат, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 15.04.2008 над недієздатним [PERSON] було призначено опікуна, [PERSON] . Згідно з довідкою про причини смерті, основною причиною смерті [PERSON] була гостра серцева недостатність. Відповідно до довідки № 957 від 12.11.2019 поховання підопічного Пуща-Водицького психоневрологічного інтернату, [PERSON] , 1956 року народження, який помер [INFO] , здійснювалося за рахунок [PERSON] . Інтернат грошової участі в похованні не приймав. У Двадцять першій київській державній нотаріальній конторі 11.07.2023 була заведена спадкова справа № 458/2023 до майна померлого [PERSON] . Померлому на праві власності належала 1/2 частка житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Окрім іншого майна до складу спадщини входить 1/2 частка земельної ділянки загальною площею 0,25 га, кадастровий номер 3221984001:01:011:0097, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована по [ADDRESS] , що належала померлому згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 761535 від 18.12.2009, а також 1/2 частка земельної ділянки загальною площею 0,1502 га, кадастровий номер 3221984001:01:011:0098, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, що належала померлому згідно з Державним акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 761534 від 18.12.2009. Інша 1/2 частка житлового будинку та 1/2 частка земельних ділянок належить позивачу. 11 липня 2023 року позивач звернувся до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори по питанню видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку спірного житлового будинку та 1/2 частку спірних земельних ділянок. Нотаріус відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане спадкове майно, оскільки спадкодавець [PERSON] на день смерті не проживав з [PERSON] , а отже [PERSON] пропустив передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Поважною причиною пропуску вказаного строку зазначає запровадження в Україні карантину та обмежувальних протиепідемічних заходів починаючи з 12.03.2020 та введення з 24.02.2022 воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, що створило позивачу перешкоди для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Згурівського районного суду Київської області від 19.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строки для подання заяв по суті справи, задоволено клопотання про витребування доказів. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Представник позивача [PERSON] - адвокат Костенко О.М., направив до суду заяву, в якій просить суд розглянути цивільну справу у відсутність сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача Згурівської селищної ради - В. Мокронос, направив до суду клопотання, в якому зазначив, що відповідач визнає заявлені позовні вимоги, наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі, просив проводити розгляд справи без участі представника відповідача та не стягувати з відповідача судові витрати. Суд визнав можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, оскільки у справі є достатньо матеріалів про права та правовідносини сторін, та їхня неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Обставини, викладені в позовній заяві підтверджуються дослідженими судом письмовими доказами. Судом встановлено, що [INFO] помер рідний брат позивача - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 07.11.2019 Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 13 - копія свідоцтва про смерть, а.с. 9, 11 - копії свідоцтв про народження). Причина смерті - гостра серцева недостатність (а.с. 14 - копія довідки про причину смерті). Відповідно до довідки сер. ВТЭ-18 № 087188 [PERSON] , 1956 року народження, був інвалідом другої групи з дитинства, безстроково, непрацездатним (а.с. 12 - копія довідки). Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 15.04.2008 у справі № 2-о-140/08, яке станом на 29.07.2008 набрало законної сили, задоволено клопотання Органу опіки і піклування Оболонського району м. Києва про призначення опікуна та призначено [PERSON] опікуном над недієздатним [PERSON] , [INFO] (а.с. 15 - копія рішення суду). Останнє зареєстроване місце проживання [PERSON] : [ADDRESS] (а.с. 10 - копія паспорта, а.с. 59 - копія інформації). Поховання підопічного Пуща-Водицького психоневрологічного інтернату [PERSON] , 1956 року народження, який помер [INFO] , здійснювалося за рахунок [PERSON] . Інтернат грошової участі в похованні не приймав (а.с. 16 - копія довідки). Після смерті [PERSON] позивачу відкрилася спадщина за законом як спадкоємцю другої черги на все майно померлого [PERSON] . На підставі заяви [PERSON] у Двадцять першій київській державній нотаріальній конторі 11.07.2023 була заведена спадкова справа № 458/2023 до майна померлого [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 17 - копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, а.с. 52-70 - копія спадкової справи). Спадкоємців за заповітом, спадкоємців першої черги та інших спадкоємців другої черги немає, що вбачається із копії спадкової справи № 458/2023. Спадкові права позивача ніким не оспорюються. До складу спадщини окрім іншого майна входять: -1/2 частка житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлому на праві власності на підставі договору купівлі продажу жилого будинку від 29.07.2008, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бойко О.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 5208 (а.с. 26 - копія договору купівлі-продажу; а.с. 22-25 - копія технічного паспорту, а.с. 27 - витяг з Державного реєстру правочинів; а.с. 28 - копія витягу про реєстрацію права власності); -1/2 частка земельної ділянки загальною площею 0,2500 га, кадастровий номер 3221984001:01:011:0097, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташована по [ADDRESS] , що належала померлому згідно з Державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 761535 від 18.12.2009 (а.с. 19, 65 - копія державного акта, а.с. 66 - копія витягу); -1/2 частка земельної ділянки загальною площею 0,1502 га, кадастровий номер 3221984001:01:011:0098, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства, розташована по [ADDRESS] , що належала померлому згідно з Державним акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 761534 від 18.12.2009 (а.с. 20, 63 - копія державного акта, а.с. 64 - копія витягу). Інша 1/2 частка вищезазначеного житлового будинку та 1/2 частка вищезазначених земельних ділянок належить позивачу - [PERSON] 11 липня 2023 року позивач звернувся до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори по питанню видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку спірного житлового будинку та 1/2 частку спірних земельних ділянок. Нотаріус відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказане спадкове майно, оскільки спадкодавець [PERSON] на день смерті не проживав з [PERSON] , а отже [PERSON] пропустив передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 18 - копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії). В силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (ст. 1262 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В п. 23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), з посиланням на постанову Верховного Суду України від 23.08.2017 № 6-1320цс17, зазначає, що за змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. У позовній заяві позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначає, що постановою Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» починаючи з 12.03.2020 в Україні запроваджено карантин та обмежувальні протиепідемічні заходи, в тому числі обмеження на проїзд і пересування, відвідування установ, в тому числі і нотаріальних контор. Карантин в подальшому неодноразово продовжувався і до закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривав. Це створило позивачу перешкоди для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини. Також зазначає, що в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації, який в подальшому неодноразово продовжувався та триває на даний час. Постановою Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 № 211 установлено з 12.03.2020 на усій території України карантин, який в подальшому продовжувався, введено ряд заборон та обмежень. Так, внаслідок карантинних обмежень було зупинено рух громадського транспорту, зокрема міжобласного сполучення, обмежувалось пересування громадян та вводилось ряд інших обмежень. Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. Шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , закінчився 07.05.2020. В період до закінчення шестимісячного строку на території України діяли жорсткі обмеження, в тому числі, щодо пересування та відвідування державних установ. Карантин скасований на всій території України з 1 липня 2023 року постановою Кабінету Міністрів України «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 27.06.2023 № 651. У своїй постанові від 20.09.2023 у справі № 206/3473/20 Верховний Суд дійшов висновку, що необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створює об`єктивні, істотні труднощі у тому, щоб своєчасно подати до державного нотаріуса заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Крім того, Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації, який в подальшому неодноразово продовжувався та триває на даний час. Судом встановлено, що [INFO] помер рідний брат позивача - [PERSON] , після смерті якого позивачу [PERSON] , як спадкоємцю другої черги, відкрилася спадщина за законом на майно померлого. 11 липня 2023 року до майна померлого [PERSON] заведена спадкова справа. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину на момент звернення позивача до суду з цим позовом, немає. Позивач звернувся до нотаріуса із заявою з питань видачі йому свідоцтв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтв про прав на спадщину за законом, оскільки позивач пропусти шестимісячний строк для звернення з відповідною заявою та на момент смерті спадкодавця з ним не проживав. Проаналізувавши доводи позивача щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку, що такі причини дійсно були поважними та об`єктивно перешкоджали позивачу вчасно звернутися до нотаріуса із відповідною заявою. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З огляду на вищезазначене, враховуючи визнання позову відповідачем, яке прийняте судом, оцінивши докази та проаналізувавши обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю. За подання позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн (а.с. 32 - квитанція). У позовній заяві позивач просив не стягувати судовий збір з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved