Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-04 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Герцускі-Торжаш Вікторії Ласлівни про розірвання договору купівлі-продажу квартири. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 23.12.2022\~року позивач як довірена особа продавця [PERSON] уклала від її імені з покупцем [PERSON] договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , який нотаріально посвідчила та зареєструвала у державному реєстрі за №1856 приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Герцускі-Торжаш В.Л. Відповідно до\~умов цього\~Договору кошти\~на придбання\~вищевказаної квартири\~надавались за\~рахунок субвенцій\~з державного\~бюджету малозабезпеченим\~дітям-сиротам,\~якою і\~являється відповідач.\~Повний розрахунок\~за цим\~Договором мав\~бути проведений\~відповідачем на\~протязі двох\~місяців з\~моменту укладання\~Договору,\~не пізніше 22.02.2023\~року шляхом\~зарахування коштів\~на поточний\~рахунок продавця.\~Факт зарахування\~ коштів мав бути підтверджений відповідним платіжним дорученням та письмовою заявою продавця. [INFO] [PERSON] померла. Станом на 23.02.2023 року будь-які\~кошти за\~цим договором в якості оплати за придбану квартиру на вказаний поточний рахунок не надходили, що підтверджується випискою з банку. Зазначає, що 21.03.2023 року вона, як спадкоємець за померлою [PERSON] , відповідно до нотаріально посвідченого заповіту за реєстровим № 1-1734 від 13.05.2007 року подала заяву про прийняття спадщини. Проте, оформити спадщину, отримати належне їй майно в повному обсязі, в тому числі вищевказану квартиру не може, так як вищенаведений договір вважається чинним. Розірвати цей договір, в тому числі за взаємною згодою відповідача, немає можливості, так як продавець померла, повноваження її довіреності втратили юридичну силу. З урахуванням вказаних обставин, просить зобов`язати приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Герцускі-Торжаш Вікторію Ласлівну розірвати договір купівлі-продажу квартири, що укладений 23.12.2022 року та посвідчений нотаріусом за реєстровим № 1856. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 09.06.2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 24.07.2023 року справу призначено до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримала та просила задоволити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій не заперечила проти задоволення позову. Приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Герцускі-Торжаш В.Л. в судове засідання не з`явилася, подала заяву, в якій просила розглянути справу без її участі. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши та перевіривши матеріали справи, суд відмовляє у прийнятті заяви відповідача про визнання позову і продовжує судовий розгляд. Судом встановлено, що 23.12.2022\~року [PERSON] як довірена особа продавця [PERSON] уклала від її імені з покупцем [PERSON] договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] , який нотаріально посвідчений та зареєстрований у державному реєстрі за № 1856 приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Герцускі-Торжаш В.Л. Відповідно до п.6 вказаного договору сторонами було визначено, що грошова компенсація на придбання житла особі з числа дітей, позбавлених батьківського піклування, особі з інвалідністю, буде перерахована у безготівковому порядку не пізніше двох місяців з дня укладання договору зі спеціального поточного рахунку покупця [PERSON] на поточний рахунок [PERSON] .\~Повний розрахунок\~має підтверджуватись\~відповідним платіжним\~документом та\~письмовою заявою\~власника \~ [PERSON] \~або продавця\~ [PERSON] ,\~що є\~невід`ємною частиною\~цього договору (а.с.23-25). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30.01.2023 року [PERSON] померла [INFO] (а.с. 12). Відповідно до заповіту від 30.05.2007 року, посвідченого державним нотаріусом Мукачівської державної нотаріальної контори Гелетей Л.В., [PERSON] на випадок її смерті зробила розпорядження, відповідно до якого належні їй грошові кошти заповіла [PERSON] , а все інше рухоме та нерухоме майно де б воно не було та з чого б не складалося та взагалі все те, що на день смерті буде належати та нащо за законом матиме право заповіла [PERSON] (а.с.7). Перевіряючи обґрунтованість позовних вимог позивача, суд виходить з наступного. За змістом\~ст.81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 5 ЦПК України\~передбачено, що, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. \~ \~ \~ \~У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. За змістом статей\~15,\~16 ЦК України\~особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2\~статті 16 ЦК України. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно ч. 1 ст. 691 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою договором купівлі-продажу, або, якщо вона не встановлена у договорі і не може бути визначена виходячи з його умов, - за ціною, що визначається відповідно до статті 632 цього Кодексі, а також вчинити за свій рахунок дії, які відповідно до договору, актів цивільного законодавства або вимог, що звичайно ставляться, необхідні для здійснення платежу. Відповідно до ч. 2 ст. 692 ЦК України покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі продажу може бути передбачено розстрочення платежу. Згідно вимог ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однією із сторін має бути досягнуто згоди. Як вбачається з вказаного договору купівлі-продажу сторони дійшли згоди щодо істотних умов договору. Згідно договору купівлі-продажу передбачено як передання майна, так і вчинення дій щодо сплати грошових коштів за купівлю квартири. Згідно вимог п. 1 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадах, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Слід зазначити, що відповідно до вимог ст. 655 ЦК України та п. 6 спірного договору встановлено, що покупець повинен сплатити грошові кошти за придбаний товар, докази чого в даному випадку відсутні. Оскільки спірний договір купівлі-продажу був укладений з розстроченням платежу, а покупець не виконав свого обов`язку щодо повної оплати переданого йому товару в установлений договором строк, тому слід вважати, що покупцем порушено істотні умови договору. Згідно вимог ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно вимог ч. 2 ст. 697 ЦК України якщо покупець прострочив оплату товару, продавець має право вимагати від нього повернення товару. Продавець має право вимагати від покупця повернення товару також у разі ненастання обставин, за яких право власності на товар мало перейти до покупця. При цьому\~позивач,\~подаючи позов,\~самостійно визначається\~з порушеним,\~невизнаним чи\~оспорюваним правом\~або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту та позовними вимогами. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову. Звертаючись до суду з указаним позовом\~позивач просить зобов`язати приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Герцускі-Торжаш Вікторію Ласлівну розірвати договір купівлі-продажу квартири, що укладений 23.12.2022 року та посвідчений нотаріусом за реєстровим № 1856. Однак суд зазначає, що нотаріус є публічною особою, якій державою надано повноваження щодо посвідчення прав і фактів, які мають юридичне значення та вчинення інших нотаріальних дій з метою надання їм юридичної вірогідності. Вчиняючи нотаріальні дії, нотаріус діє неупереджено, він не може діяти в інтересах жодної з осіб\~сторін нотаріальної дії. Нотаріус не стає учасником цивільних правовідносин між цими особами, а отже, не може порушувати цивільні права, які є змістом цих відносин. Відсутня і процесуальна заінтересованість нотаріуса в предметі спору. Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)) та у справі № 925/642/19 від 02.02.2021 року (пункт 52 постанови Великої Палати Верховного Суду)). \~\~Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (подібний висновок викладений у пунктах 6.6., 6.7 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19. Відтак, обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (пункт 99 постанови Великої Палати Верховного Суду у постанові від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19). А отже, з огляду на обрання позивачем неефективного способу захисту своїх прав, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. При цьому, з огляду на низку тверджень сторін, що не стали предметом аналізу в даному рішенні, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010).

Outcome: dismissed