Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-06 00:00:00

07 серпня 2023 року позивач [PERSON] , через свого уповноваженого представника [PERSON] , звернулася до Згурівського районного суду Київської області із вищевказаною позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, пропущений з поважних причин, після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , яка до дня смерті була зареєстрована та фактично проживала одна в житловому будинку в [ADDRESS] . Померлій на праві власності належить земельна ділянка загальною площею 3,5999 га, кадастровий номер 3221955100:11:015:0005, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Згурівської селищної ради на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку Серії ЯБ № 007154 від 02.11.2004, що виданий на підставі розпорядження Згурівської райдержадміністрації від 13.09.2004 № 588. За життя [PERSON] , на випадок своєї смерті, склала заповіт, яким вищевказану земельну ділянку заповіла [PERSON] 03 серпня 2023 року позивач звернулась до Згурівської державної нотаріальної контори з усною заявою по питанню оформлення спадщини після смерті баби. Нотаріус повідомив позивачу, що вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, та рекомендував звернутися до суду. Вважає, що строк звернення із заявою про прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин. Поважною причиною пропуску вказаного строку є запровадження в Україні воєнного стану у зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України, який в подальшому неодноразово був продовжений та триває на даний час. Крім того, на момент звернення до нотаріальної контори позивач була впевнена, що не пропустила строк для прийняття спадщини, адже вважала, що нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням Постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 № 164 з наступними змінами і доповненнями. Відповідно до п. 3 цієї Постанови установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. Ухвалою судді Згурівського районного суду Київської області від 07.08.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строки для подання заяв по суті справи, задоволено клопотання про витребування доказів. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Представник позивача [PERSON] адвокат Костенко О.М., направив до суду заяву, в якій просить суд розглянути цивільну справу у відсутність сторони позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача Згурівської селищної ради В. Мокронос, направив до суду клопотання, в якому зазначив, що відповідач визнає заявлені позовні вимоги, наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі, просив проводити розгляд справи без участі представника відповідача та не стягувати з відповідача судові витрати. Суд визнав можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, оскільки у справі є достатньо матеріалів про права та правовідносини сторін, та їхня неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Обставини, викладені в позовній заяві підтверджуються дослідженими судом письмовими доказами. Судом встановлено, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 02.12.2022 Згурівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 15 копія свідоцтва про смерть, а.с. 13,14 копії свідоцтв про народження). Відповідно до довідки № 704 від 28.07.2023, виданої Згурівською селищною радою, [PERSON] до дня смерті [INFO] була зареєстрована одна в житловому будинку по [ADDRESS] (а.с. 16). 23 січня 2018 року на випадок своєї смерті [PERSON] склала заповіт, яким належну їй земельну ділянку площею 3,5999 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Згурівської селищної ради Згурівського району Київської області, кадастровий номер 3221955100:11:015:0005, заповіла [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Заповіт посвідчений 23.01.2018 державним нотаріусом Згурівської районної державної нотаріальної контори Київської області Саркісян О.М. та зареєстрований в реєстрі за № 71. Дана земельна ділянка належить [PERSON] на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку Серії ЯБ № 007154 від 02.11.2004, виданого на підставі розпорядження Згурівської райдержадміністрації № 588 від 13.09.2004 (а.с. 17 копія заповіту, а.с. 38-41 інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), а.с. 18 копія державного акту). Після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (а.с. 37 - довідка). 03 серпня 2023 року позивач звернулася до Згурівської державної нотаріальної контори з усною заявою по питанню оформлення спадщини після смерті баби [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Нотаріус повідомив [PERSON] , що вона із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не зверталася, на час відкриття спадщини [PERSON] проживала одна, а тому рекомендував звернутись до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 19 лист нотаріуса). В силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно\~зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В п. 23 вищенаведеної\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7\~роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), з посиланням на постанову Верховного Суду України від 23.08.2017 № 6-1320цс17, зазначає, що за змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. У позовній заяві позивач зазначає поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини те, що в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією російської федерації, який в подальшому неодноразово продовжувався та триває на даний час. Крім того, на момент звернення до нотаріальної контори позивач була впевнена, що не пропустила строк для прийняття спадщини, адже вважала, що нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень Постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 № 164 з наступними змінами і доповненнями, а саме, п. 3 цієї Постанови, відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на чотири місяці. 28 лютого 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (Далі Постанова № 164). На підставі постанови\~Кабінету Міністрів\~України від\~06.03.2022\~р.\~№ 209\~(далі\~ Постанова\~№ 209), Постанову № 164 доповнено пунктом 3, відповідно до якого було установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. В примітці до цього пункту зазначено, що Постанова № 209 діє до дня припинення чи скасування воєнного стану. В подальшому до п. 3 Постанови № 164 вносились зміни та на дату відкриття спадщини після смерті [PERSON] (в редакції Постанови КМУ від 24.06.2022 № 719) було установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Пункт 3 Постанови № 164 був виключений з 18.06.2023 відповідно до підпункту 2 пункту 3 змін, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 р. № 469. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої позивачу відкрилася спадщина за заповітом на земельну ділянку з кадастровим номером 3221955100:11:015:0005. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Позивач звернулася до нотаріуса із заявою з питань оформлення спадщини після смерті [PERSON] [INFO] , вважаючи, що строк звернення із такою заявою становить десять місяців. Нотаріус повідомив позивачу про пропуск нею шестимісячного строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Невід`ємною, органічною складовою принципу верховенства права є принцип правової визначеності. Про це у низці своїх рішень зазначає, зокрема, Європейський Суд з прав людини. У своїх рішеннях Конституційний Суд України також посилається на принцип правової визначеності, наголошуючи на тому, що він є необхідним компонентом принципу верховенства права. Принцип правової визначеності (певності)\~ загальний принцип права, який гарантує забезпечення легкості з`ясування змісту права і можливість скористатися цим правом у разі необхідності. У широкому розумінні принцип правової визначеності являє собою сукупність вимог до організації та функціонування правової системи з метою забезпечення, перш за все, стабільного правового становища індивіда шляхом вдосконалення процесів правотворчості та правозастосування. Враховуючи те, що в умовах воєнного стану та у короткий проміжок часу неодноразово змінювалось регулювання питання щодо строків для прийняття спадщини в умовах воєнного стану, враховуючи принцип правової визначеності, суд вбачає за необхідне визнати поважними зазначені позивачем причини пропуску строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З огляду на вищезазначене, враховуючи визнання позову відповідачем, яке прийняте судом, оцінивши докази та проаналізувавши обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю. За подання позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн (а.с. 21). У позовній заяві позивач просила не стягувати судовий збір з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved