Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-12 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. 06.03.2022 року Білгород-Дністровська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Шабівської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області, управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохороний патруль) звернувся до суду з вищезазначеним позовом в якому просить суд: - стягнути з [PERSON] на користь Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району шкоду, заподіяну державі незаконним виловом водних живих біоресурсів у розмірі 141\~236 (сто сорок одна тисяча двісті тридцять шість) грн 00 коп, на рахунок UA388999980333119331000015618, отримувач ГУК у Одеській обл./Шабівська сільська ТГ/24062100, код отримувача 37607526, банк Казначейство України (ЕАП). В обґрунтування\~позову зазначає,\~що вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеського області від 30.09.2022 у справі № 495/7481/22 установлено, що [PERSON] , 24 серпня 2022 року приблизно о 13 годині 30 хвилин, більш точний час досудовим розслідуванням встановити не надалось можливим, маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу прибув до берега Дністровського лиману, неподалік с. Шабо Білгород-Дністровського району Одеської області, географічна локація 46.094233, 30.418955 з метою вилову риби для особистого вживання та реалізації стороннім особам з метою збагачення. Реалізуючи свій протиправний умисел, в період часу з 13 години 30 хвилин 24 серпня 2022 року до 08 години 00 хвилин 25 серпня 2022 року, [PERSON] , з використанням заборонених знарядь лову, а саме: рибацької сітки, розміром 70х1,5 м., з ячеєю 55 мм, виготовленої з капронового волокна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього середовища, раціонального використання природних ресурсів, не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, здійснив незаконний вилов риби на ділянці місцевості, що розташована на березі Дністровського лиману, неподалік с. Шабо Білгород-Дністровського району Одеської області, географічна локація 46.094233, 30.418955. Своїми умисними діями [PERSON] порушив вимоги ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9, 10, 17, 34, 38, 39 та 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, п.п 4, 12 ст. 11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства». Внаслідок своїх протиправних дій [PERSON] незаконно добув рибу, а саме: карась сріблястий 82 особини вагою 41,4 кілограми, лящ 6 особини вагою 2,7 кілограми, камбала глоса 1 особина вагою 0,5 кілограм, спричинивши збиток на загальну суму 141 236 гривень 00 копійок, які відносяться до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам. Як наслідок, вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 30.09.2022 у справі №495/7481/22 [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено покарання у вигляді 3 років обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України [PERSON] звільнено від покарання у вигляді обмеження волі з випробуванням, встановивши іспитовий строк терміном у 1 рік, та покладено обов`язки, передбачені ст. 76 КК України. Вказаний вирок Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області набрав законної сили 07.11.2022. Відповідно до висновку спеціаліста начальника науково-дослідного відділу НПП «Тузловські лимани» І.Т. Русєва від 13.09.2022 документально та нормативно підтверджується розрахунок шкоди Державної екологічної інспекції Південно- Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Держекоінспекції, заподіяної державі [PERSON] внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом, на загальну суму 141 236гривень. Разом з тим, цивільний позов у кримінальному провадженні Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), Шабівською сільською радою не заявлявся, отже шкода заподіяна інтересам суспільства та держави у сфері охорони навколишнього природного середовища залишилась невідшкодованою. Станом на\~момент звернення\~з позовом\~до суду\~шкоду, заподіяна [PERSON] незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в добровільному порядку не відшкодовано. У зв`язку з цим, вина відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, встановлена вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 30.09.2022 у справі №495/7481/22, в силу вимог ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягає, що обумовлює обов`язок відповідачів відшкодувати шкоду, заподіяну незаконним виловом живих біоресурсів. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, шкода в розмірі 141 236 грн 00 коп, заподіяна незаконним виловом живих біоресурсів, підлягає стягненню з [PERSON] у повному обсязі на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. Разом з\~цим,\~відповідно до\~листа Шабівської\~сільської ради\~від 02.02.2023\~№267/03-06/330\~заходи цивільно-правового\~характеру щодо\~стягнення з [PERSON] шкоди, завданої незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в сумі 141 236 гривень 00 копійок не вживалися. \~ \~ \~ \~ [PERSON] добровільно не відшкодував на користь Шабівської сільської ради шкоду, завдану незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища в сумі 141 236 гривень 00 копійок. Процесуальні дії. Ухвалою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 07.03.2023 року провадження по справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження. 17.07.2023 року представник [PERSON] , адвокат Гасанов Керим Ісфендіярович подав до канцелярії суду відзив на вищезазначений позов в якому просив суд, відмовити у задоволені позову Білгород-Дністровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Шабівської селищної ради Білгород-Дністровського району Одеської області, управління Державного агенства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохороний патруль) до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних незаконним виловом риби. Відзив обґрунтовує зокрема тим, що вилучене при проведенні огляду місця події на узбережжі Дністровського лиману за межами населеного пункту с. Шабо Білгород-Дністровського району у [PERSON] живі водні біоресурси (карась сріблястий, камбала-глоса та лящ), які були направлені на зберігання ПП «КЛСТ ЛТД», у ході проведеного дізнання були реалізовані на загальну суму 217,6 грн. (165,6+25+27). Тому, не врозуміло, яким чином відповідач [PERSON] заподіяє істотну шкоду водним біоресурсам та чому він повинен сплатити шкоду на користь Шабівської сільської ради, тому як гроші за реалізацією живих водних біоресурсів, які у нього були вилучені отримало ПП «КЛЕСТ ЛІД», що розташоване за юридичною адресою: м. Одеса, вул. Грушевського, 39 офіс 5. Однак, позивач у своїй позовної заяви посилається, як на докази на висновок від 13.09.2022 року без № спеціаліста НППП «Тузлівські лимани» [PERSON] , якій, не врозуміло з яких джерел та виходячи з чого, встановив збитки, які були заподіяні [PERSON] внаслідок незаконного добування водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги, а саме: -карась сріблястий - 82 шт., сума збитків по 1581 грн. за кожного на загальну суму 129 642 грн.; -лящ - 6 шт., сума збитків по 1 649 грн. за кожного на загальну суму 9 894 грн.; -камбала глоса, сума збитків по 1 700 грн. за кожного на загальну суму 1 700 грн.. Також, представник просить суд звернути увагу на те, що згідно до матеріалів кримінального провадження № 1202216624000030 від 25.08.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України (судова справа № 495/7481/22) в ході проведення дізнання, вилучений у відповідача карась сріблястий, загальною вагою 41,4 кг., камбала-глоса, загальною вагою 0,5 кг та лящ, загальною вагою 2,7 кг, як конфісковане майно, згідно акту спеціаліста Державного агентства рибного господарства України від 12.09.2022 року, 26.08.2022 року дізнавачем СД Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області Тернавським В. були направлені матеріали кримінального провадження та були надані цифрові фотоматеріали з місця події незаконного вилову біоресурсів, який відбувся 25.08.2023 року в акваторії Дністровського лиману за межами населеного пункту Шабо, Білгород-Дністровського району. Фотоматеріали були передані експерту інституту для визначення таксономічної належності незаконно виловлених водних біоресурсів з метою встановлення точної суми спричиненої шкоди. Таким чином спеціаліст НППП «Тузлівські лимани» Русєв І. Т., взагалі сам не бачив вилучене при проведенні огляду місця події на узбережжі Дністровського лиману за межами населеного пункту с. Шабо Білгород-Дністровського району у [PERSON] живі водні біоресурси (карась сріблястий, камбала-глоса та ляш), а бачив тільки цифрові фотоматеріали з місця події незаконного вилову біоресурсів, якій відбувся 25.08.2023 року в акваторії Дністровського лиману за межами населеного пункту Шабо, Білгород- Дністровського району. На підставі вищезазначеного просить суд відмовити у задоволені позовних вимог. В судовому засіданні прокурор Білгород-Дністровського окружної прокуратури Одеської області наполягала на задоволені вищезазначених позовних вимог. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Представник [PERSON] , адвокат Гасанов Керим Ісфендіярович подав до канцелярії суду заяву про розгляд справи без участі сторони, просив суд відмовити у задоволені позовних вимог. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до вимог ч.2ст.247\~ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідност.12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до ч.1ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.81\~ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. Фактичні обставини справи, нормативно правове обгрунтування та позиція суду. Судом встановлено,\~що вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 30.09.2022 у справі № 495/7481/22 установлено, що [PERSON] , 24 серпня 2022 року приблизно о 13 годині 30 хвилин, більш точний час досудовим розслідуванням встановити не надалось можливим, маючи умисел на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без належного дозволу прибув до берега Дністровського лиману, неподалік с. Шабо Білгород-Дністровського району Одеської області, географічна локація 46.094233, 30.418955 з метою вилову риби для особистого вживання та реалізації стороннім особам з метою збагачення. Реалізуючи свій протиправний умисел, в період часу з 13 години 30 хвилин 24 серпня 2022 року до 08 години 00 хвилин 25 серпня 2022 року, [PERSON] , з використанням заборонених знарядь лову, а саме: рибацької сітки, розміром 70х1,5 м., з ячеєю 55 мм, виготовленої з капронового волокна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, посягаючи на суспільні відносини у сфері охорони та відтворення навколишнього середовища, раціонального використання природних ресурсів, не маючи належного законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, здійснив незаконний вилов риби на ділянці місцевості, що розташована на березі Дністровського лиману, неподалік с. Шабо Білгород-Дністровського району Одеської області, географічна локація 46.094233, 30.418955. Своїми умисними діями [PERSON] порушив вимоги ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9, 10, 17, 34, 38, 39 та 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, п.п 4, 12 ст. 11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства». Внаслідок своїх протиправних дій [PERSON] незаконно добув рибу, а саме: карась сріблястий 82 особини вагою 41,4 кілограми, лящ 6 особини вагою 2,7 кілограми, камбала глоса 1 особина вагою 0,5 кілограм, спричинивши збиток на загальну суму 141 236 гривень 00 копійок, які відносяться до водних живих ресурсів загальнодержавного значення, чим заподіяв істотну шкоду водним біоресурсам. Як наслідок, вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду від 30.09.2022 у справі №495/7481/22 [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено покарання у вигляді 3 років обмеження волі. На підставі ст. 75 КК України [PERSON] звільнено від покарання у вигляді обмеження волі з випробуванням, встановивши іспитовий строк терміном у 1 рік, та покладено обов`язки, передбачені ст. 76 КК України. Вказаний вирок Білгород-Дністровського міськрайонного суду набрав законної сили 07.11.2022. Відповідно до ст. 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски тощо) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Крім того, ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Відповідно до п 4.6. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, одній особі дозволяється вилов не більше 3 кг риби за одну добу перебування на водоймі загального користування. Частиною 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) цінних видів водних біоресурсів у водних об`єктах України. Судом встановлено, що відповідно до висновку спеціаліста начальника науково-дослідного відділу НПП «Тузловські лимани» І.Т. Русєва від 13.09.2022 документально та нормативно підтверджується розрахунок шкоди Державної екологічної інспекції Південно- Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Держекоінспекції, заподіяної державі [PERSON] внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом, на загальну суму 141 236гривень. Разом з тим, суд зазначає, що цивільний позов у кримінальному провадженні Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), Шабівською сільською радою не заявлявся, отже шкода заподіяна інтересам суспільства та держави у сфері охорони навколишнього природного середовища залишилась невідшкодованою. Відповідно до вимог ст. 128 Кримінального процесуального кодексу України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Станом на\~момент звернення\~з позовом\~до суду\~шкоду, заподіяна [PERSON] незаконним виловом водних живих біоресурсів внаслідок вчинення кримінального правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, в добровільному порядку не відшкодовано. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 17 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 18.07.1998 № 1126, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов`язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. \~ \~ \~ \~Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільних прав є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 6 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. \~ \~ \~ \~У зв`язку з цим, вина відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, встановлена вироком Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 30.09.2022 у справі №495/7481/22, в силу вимог ст. 82 ЦПК України доказуванню не підлягає, що обумовлює обов`язок відповідачів відшкодувати шкоду, заподіяну незаконним виловом живих біоресурсів. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, шкода в розмірі 141 236 грн 00 коп, заподіяна незаконним виловом живих біоресурсів, підлягає стягненню з [PERSON] у повному обсязі на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. \~ \~ \~ \~Відповідно до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч. 1 ст. 29 Бюджетного кодексу України до доходів Державного бюджету України включаються доходи бюджету, за винятком тих, що згідно із статтями 64, 66, 69, 69-1 та 71 цього Кодексу закріплені за місцевими бюджетами. Пунктом 7 частини 3 зазначеної статті передбачено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Тобто, завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого\~наказом Міністерства фінансів України від 29 січня 2013 року № 43, передбачено, що платежі, які відповідно до\~Бюджетного кодексу\~України та закону про Державний бюджет України є джерелами формування спеціального фонду державного бюджету в частині надходжень, крім власних надходжень, бюджетних установам зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі України та Головних управліннях Казначейства відповідно до законодавства на ім`я органу Казначейства в розрізі територій та кодів бюджетної класифікації. Таким чином, збитки заподіяні порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища відшкодовуються шляхом перерахування на єдиний розподільчий казначейський рахунок виконавчого органу місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №364/1080/16-ц. Таким чином збитки, завдані внаслідок вчинення [PERSON] кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Шабівської об`єднаної територіальної громади Одеської області на розподільчий казначейський рахунок. Відповідно до листа Шабівської сільської ради від 02.02.2023 №267/03-06/330 на території Шабівської об`єднаної територіальної громади наявний відкритий рахунок за кодом класифікації 240062100 (грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) отримувач ГУК у Одеській обл./Шабівська сільська ТГ /24062100, код отримувача 37607526, банк Казначейство України (ЕАП), рахунок UA388999980333119331000015618. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що незаконними діями відповідача заподіяно матеріальну шкоду, яку слід стягнути з відповідача на користь держави. Висновки за результатами розгляду справи Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що матеріалами справи доведено факт завдання незаконними діями відповідач матеріальної шкоди рибним запасам України, зазначені обставини встановлені вироком суду, що набрав законної сили, а тому в силу ст.\~82\~ЦПК України не підлягають доказуванню, у зв`язку з чим суд приходить до висновку що позовні вимоги Білгород-Дністровської окружної прокуратури підлягають задоволенню у повному обсязі. Розподіл судових витрат Відповідно до\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, звільняються від сплати судового збору під час розгляду справ в усіх судових інстанціях. Таким чином, Білгород-Дністровською окружною прокуратурою під час пред`явлення позову судові витрати не понесено. Оскільки при поданні позову судовий збір у відповідності до п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не сплачувався, відповідно до ч. 6 статті 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідачів в дохід Державного бюджету України. Враховуючи те, що позивач звільнений від сплати судового збору за подачу позову про відшкодування шкоди внаслідок вчинення\~кримінального правопорушення згідно вимог чинного законодавства, а його позовні вимоги задоволені, тому з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 1073.60 грн.

Outcome: approved