Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-17 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути на її користь з відповідачки 56475,00 гривень матеріальної шкоди, 40000,00 гривень у відшкодування моральної шкоди та судові витрати у справі. Позовні вимоги обґрунтовує доводами про наявність права на відшкодування вищевказаних сум коштів за наслідками систематичного залиття належної їй квартири [ADDRESS] , що сталися з вини відповідачки [PERSON] , яка мешкає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку. Нормативно-правовою підставою для задоволення позовних вимог вказані приписи ст. 22, 1166, 1167, 1192 Цивільного кодексу України.\~ В судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник адвокат Іляшкович Н.В. позовні вимоги підтримали, просили суд позов задовольнити у повному обсязі. Відповідачка [PERSON] та її представник адвокат Цопко С.В. в судовому засіданні заперечили проти задоволення позовних вимог позивачки, просили суд відмовити у задоволенні даного позову. У своїх запереченнях посилалися на відзив на позовну заяву, з якого слідує, що позивачка повинна довести, що дії відповідачки були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини, шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду і самою шкодою. Відсутність хоча б одного елементів складу цивільного правопорушення, виключає настання відповідальності. На підтвердження винності і протиправності дій відповідачки та причинного зв`язку між протиправною поведінкою і шкодою позивачка посилається на акт про залиття від 30 жовтня 2019 року. Вищевказаний акт не містить вказівки на конкретну причину залиття, він складений без огляду квартири відповідачки і в ньому відсутні відомості про виклик відповідача для ознайомлення з актом і його підписання. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою, а тому акт, на який посилається позивачка, не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачкою майнової шкоди. За клопотаннями відповідачки [PERSON] та позивачки [PERSON] судом було допитано свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона не знає, що відповідачка заливала квартиру позивачки. Вона не бачила, щоб було мокро у квартирі позивачки. Років п`ять вона не проживає по [ADDRESS] .\~ Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона працює з відповідачкою в одному дитсадку. Вона порядна людина. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він вже три роки бере воду у відповідачки. Позивачка на неї наговорює, то все неправда. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона приїхала із Чехії і побачила, як у позивачки текло із стелі. Текло на кухні, там де знаходиться мийка.\~\~\~\~\~ Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилось. Заслухавши пояснення позивачки, її представника, відповідачки, її представника та свідків, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (витяг Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, а.с. 8). Відповідачці [PERSON] належить квартира [ADDRESS] , що встановлено матеріалами справи та стверджено сторонами у справі. Також встановлено, що квартира відповідачки розташована над квартирою позивачки, що також не заперечувалось сторонами у справі.\~ Як свідчать матеріали справи, позивачка систематично зазнає підтоплення з квартири відповідачки. Так, з акту обстеження квартири [PERSON] щодо підтоплення, складеного 01 листопада 2019 року, комісією у складі начальника УЖКГ Бойко О.В., заступника начальника УЖКГ Чопей І.М., головного спеціаліста УЖКГ Худа Р.В., на підставі заяви [PERSON] від 29.10.2019 року та в присутності заявниці, проведено обстеження квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] і в результаті перевірки встановлено, що кімната квартири [PERSON] по [ADDRESS] знаходиться на другому поверсі багатоквартирного житлового будинку. 24 жовтня 2019 року громадянкою [PERSON] , яка мешкає в квартирі [ADDRESS] , поверхом вище, відбулося підтоплення квартири заявниці. В приміщенні кімнати на стелі та стінах спостерігаються сліди від стікання води по них. За слів заявниці стікання води зі стелі спричинило також її попадання на диван та інші меблі, які знаходяться в кімнаті. В результаті підтоплення стелі біля люстри виникли проблеми з технічним станом електропроводки. В квартирі [ADDRESS] [PERSON] в куті кухні виявлено свіжі сліди замазування отвору в підлозі, що зі слів заявниці і призвело до замокання стелі. Також заявниця повідомила, що підтоплення сталося вже втретє. Комісія рекомендувала [PERSON] вирішити питання відшкодування нанесених матеріальних збитків мирним шляхом або в судовому порядку. (а.с. 10) Згідно накладної № 83 від 17 листопада 2019 року витрати [PERSON] , на закупівлю матеріалів для ремонту після підтоплення, склали 10271,00 гривень. (а.с. 11) Згідно претензії про відшкодування шкоди в добровільному порядку від 09.09.2020 року, позивачко було запропоновано відповідачці частково відшкодувати в добровільному порядку понесені нею затрати в сумі 10271,00 гривень на придбання необхідних матеріалів для відновлення квартири [ADDRESS] . (а.с. 12) Однак, як з`ясовано в судовому засіданні, така вимога позивачки була залишена поза увагою відповідачки. Актом обстеження матеріально-побутових умов громадянки [PERSON] , складеним депутатом Хустської міської ради Михей Вікторією Віталіївною, встановлено що [PERSON] зареєстрована та проживає у квартирі [ADDRESS] . З усіх комунальних послуг у квартирі наявне лише електропостачання, яке відновлене власницею після чергового затоплення квартири сусідом зверху [PERSON] . Разом з [PERSON] у квартирі проживає її син [PERSON] , [INFO] . Умови проживання у квартирі складні і викликані неодноразовими затопленнями квартири сусідкою зверху, а саме власницею квартири [ADDRESS] [PERSON] . Останнє затоплення [PERSON] помешкання громадянки [PERSON] відбулося 31 жовтня 2021 року. Свіжі сліди затоплення наявні до тепер: стеля і стіни мокрі, наявні слід замокання на дивані, шафах та іншій мебелі, які розташовані в квартирі. В приміщенні наявні чіткі сліди стікання води зі стелі по стінах. Візуально видно сліди заміни електрокабелів, розеток, коробок, вимикачів для світла тощо, які необхідно було замінити в зв`язку з їх виходом з ладу через замикання електропроводки, що сталося внаслідок затоплення квартири сусідкою зверху [PERSON] (а.с. 13) Згідно накладної № 83 від 23 грудня 2021 року, позивачкою [PERSON] понесено 19166,00 гривень затрат на придбання необхідних матеріалів для відновлення квартири [ADDRESS] . (а.с. 14) Згідно акту обстеження житлово-побутових і матеріальних умов громадянина, складеного 12 серпня 2022 року депутатом Хустської міської ради Михей В.В., зі слів проживаючих та сусідів [PERSON] квартира [ADDRESS] , [PERSON] квартира [ADDRESS] , [PERSON] квартира [ADDRESS] , 11 липня 2022 року помешкання громадянки [PERSON] було затоплено сусідкою [PERSON] мешканкою [ADDRESS] , що проживає поверхом вище. Під час огляду встановлено, що майно [PERSON] було пошкоджено у зв`язку із затопленням. (а.с.15) Витрати [PERSON] на закупівлю матеріалів для відновлення квартири, згідно накладної № 92 від 25.08.2022 року склали 9460,00 гривень. (а.с. 16) Вищенаведені обставини також підтверджуються актом обстеження стану квартири [ADDRESS] від 30 вересня 2022 року, складеним приватним підприємством «Алекс-Хуст». Одночасно вказаним актом встановлено, що поверхні стін у кватирі позивачки забруднені, шпаклівка в стиках плит перекриття повипадала, дощате покриття підлоги в результаті затоплення частково деформувалось й втратило суцільність, між дошками покриття утворились щілини. Для усунення наслідків затоплення необхідно квартиру просушити, відремонтувати поверхню стелі, стіни і стелю необхідно пофарбувати. Є необхідність перестелити підлогу й заново її пофарбувати. В результаті затоплення електропроводки відбулося замикання останньої, пошкоджено електросвітильники. Висновком є те, що проживання в квартирі з таким станом не є нормальним, потребується проведення ремонту для усунення всіх вищеперерахованих пошкоджень. Метою обстеження є визначення вартості пошкоджень квартири, спричинених в результаті затоплення власником квартири, розташованої поверхом вище. (а.с. 17) Як вбачається зі звіту ПП «Алекс-Хуст» про визначення розміру матеріальної шкоди житлової однокімнатної квартири, що знаходиться на другому поверсі чотириповерхового будинку, за адресою: [ADDRESS] , спричиненої затопленням квартирою [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, вартість збитків, понесених внаслідок підтоплення у вигляді відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , складає 17578,00 гривень. (а.с. 18-46) Приймаючи до уваги вищевказані фактичні обставини справи суд виходить з того, що згідно з положеннями ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною першою ст. 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у ст. 16 Цивільного кодексу України . За змістом п.8 частини другої ст. 16 Цивільного кодексу України, одним із способів захисту порушеного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно з частиною першою статті 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166\~ Цивільного кодексу України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Відповідно до положень ст.1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, внаслідок систематичного залиття квартири [ADDRESS] , позивачці завдано майнову шкоду на суму 56475,00 гривень, з яких 38897,00 грн. фактично понесені витрати та 17578,00 грн. очікувані витрати. Докази щодо заподіяння шкоди позивачці та її вартісного розміру відповідачкою в ході судового розгляду справи не спростовані. Суд не приймає до уваги твердження свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які були допитані за клопотанням відповідачки, оскільки такі не змогли надати суду пояснення з приводу не підтоплення квартири позивачки, і тим самими спростувати твердження позивачки викладені у позові, і навпаки свідок [PERSON] допитана судом за клопотання позивачки, ствердила суду факт підтоплення квартири [ADDRESS] , в якій мешкає [PERSON] з квартири поверхом вище, власником якої є відповідачка.\~ Вищевказані фактичні обставини по справі повністю доведено позивачкою і не спростовано відповідачкою, що є підставою для стягнення з відповідачки на користь позивачки встановленої та обґрунтовано доведеної в ході судового розгляду суми коштів у відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири. Щодо розміру моральної шкоди суд зазначає наступне. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. За змістом ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається в межах заявлених вимог, залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Так, відповідно до п. 3 Постанови, під моральною шкодою належить розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Вона може проявлятися у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог, залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, враховуючи істотність вимушених змін у їх життєвих стосунках, наміру, з яким діяв відповідач. Таким чином, судом встановлено, що у зв`язку із залиттям квартири позивачки з вини відповідачки, внаслідок якого було пошкоджено її майно, у позивачки настав тривалий стресовий стан та душевні переживання, що призвело до необхідності вжиття додаткових заходів задля відновлення порушеного права, їй завдано моральної шкоди. Враховуючи вимоги розумності, справедливості та ступінь моральних страждань позивачки, яка на протязі кількох років поспіль страждала від систематичного залиття її квартири відповідачкою, суд доходить висновку, що заявлений у позові розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 40000,00 гривень, на думку суду, є завищеним і для компенсації понесених [PERSON] страждань та переживань, підлягає стягненню на її користь з відповідачки [PERSON] у відшкодування моральної шкоди сума 2000 гривень. Таким чином, в цій частині позовні вимоги підлягають задоволенню частково. Одночасно з відповідачки підлягають стягненню на користь позивачки витрати, пов`язані із залученням експерта для визначення загальної суми збитків, завданих позивачці внаслідок залиття кватири у сумі 3288,00 гривень ( а.с. 18-46). Судові витрати по справі у сумі 992,40 грн. (судовий збір сплачений згідно квитанції, а.с. 1) та 3288 грн. (витрати, пов`язані із залученням експерта для визначення загальної суми збитків, завданих позивачці внаслідок залиття кватири) підлягають стягненню з відповідачки на корить позивачки відповідно до статті 141 Цивільного процесуального кодексу України.

Outcome: partial