Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-18 00:00:00

Позивач [PERSON] в інтересах якої діє адвокат Жеребенко О.В. звернувся до суду з даним позовом в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позов обґрунтовує тим, що [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй на праві власності земельну ділянку площею 1,95 га, що знаходиться на території Мар`янівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області. На випадок свої смерті [PERSON] зробила розпорядження, яким заповіла земельну ділянку згідно державного на право приватної власності на землю серії I- КР №035211 - [PERSON] . Після звернення до приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Бондаренко А.В. з`ясувалося, що позивачем пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини. Поважність пропущеного строку позивач обґрунтовує тим, що у нього на утриманні двоє неповнолітніх дітей, син [PERSON] , [INFO] , який хворіє на ДЦП, та має спастичний тетрапарез, порушення функції тазових органів, плосковальгусну деформацію сто II ступеню, дизартрію, структурну епілепсію, генералізовані судомні напади, з 2017 року взятий на облік, як дитина з інвалідністю. Дитина потребує постійного догляду за місцем проживання, відвідування санаторіїв, проходження курсів лікування в клініках відновлювального лікування, в спеціалізованих лікарнях, заняття у реабілітаційних центрах. Хвороба сина пов`язана зі значними обмеженнями рівня його життєдіяльності, останній має обмежену здатність контролювати свою поведінку, обмежену здатність до спілкування, самообслуговування та самостійного пересування. Вказаний стан сина вимагає від позивача постійного перебування з ним. Саме тому, позивач не мав можливості вчасно звернутися до нотаріуса для оформлення спадщини. Крім того, перебування на утриманні сина, який є інвалідом I групи та має відповідні захворювання потребувало значних коштів та часу. Неможливістю залишення дитини без догляду та потреби в організації сімейного заробітку зумовили прострочення строку для звернення до нотаріальної контори. Крім того, з 12.03.2020 року по 31.08.2022 року в Україні був запроваджений карантин, внаслідок якого, зупинився рух громадського транспорту, обмежувалося пересування громадян та вводилися ряд інших обмежень. Окрім того, 24.02.2022 року, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України указом Президента №64/2022 на території України введено воєнний стан, який надалі було неодноразово продовжено, тому позивач мав складнощі у зверненні до нотаріуса з відповідною заявою. Відтак, позивач вказує, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин та просить суд надати йому додатковий строк достатній для прийняття спадщини терміном три місяці з дня набрання рішення законної сили. Ухвалою Новомиргородського районного суду Кіровоградської області від 27.03.2023 року дану цивільну справу передано на розгляд за підсудністю до Маловисківського районного суду Кіровоградської області на підставі п. 1 ч. 1ст. 31 ЦПК України. Ухвалою судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 04.04.2023 року позовну заяву залишено без руху, надано термін для усунення недоліків. Ухвалою судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 12.04.2023 року за клопотанням представника позивача продовжено процесуальний строк позивачу для усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою судді Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 26.04.2023 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 22.06.2023 року задоволено клопотання представника позивача про залучення співвідповідача у справі. Ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 22.06.2023 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Ухвалою суду від 12.07.2023 року підготовче провадження по даній цивільній справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача [PERSON] - адвокат Жеребенко О.В. в судове засідання подала заяву, зареєстровану судом 11.09.2023 року за вх. №8384, про розгляд справи без її участі та участі позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Представник Кропивницької міської ради О. Сніцар в судове засідання подав заяву, зареєстровану судом 06.09.2023 року за вх. №8318, про розгляд справи без участь представника Кропивницької міської ради. Зазначив, що заявлені вимоги позивача не порушують права та інтереси Кропивницької міської ради, тому Кропивницька міська рада при розгляді даної справи покладається на розсуд суду та просили прийняти рішення відповідно до чинного законодавства. Представник Мар`янівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився, за підписом сільського голови А.Флорі надійшла заява, зареєстрована судом 15.09.2023 року за вх. №8668 про розгляд справи без участі представника Мар`янівської сільської ради, заявлені вимоги визнають. У зв`язку з неявкою в судове засідання сторін по справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України. За наведених вище обставин, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. Дослідивши матеріали справи, докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог та на підставі доказів поданих учасниками справи, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах закону та підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] , померла [INFO] , відповідний актовий запис складено за №103, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 22.12.2020 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (а.с.10). Відповідно до інформації департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради за вих.. №1347/13 від 12.07.2023 року, вбачається, що в реєстрі Кропивницької міської територіальної громади місце проживання [PERSON] , [INFO] , значилось зареєстрованим з 18.07.2014 року по 20.03.2018 року за адресою: [ADDRESS] . Зняття [PERSON] з реєстрації місця проживання було здійснено на підставі свідоцтва про смерть, поданого до органу реєстрації 20.03.2018 року (а.с.94). На випадок своєї смерті, за життя [PERSON] , [INFO] , 03.12.2010 року склала заповіт (розпорядження) на земельну ділянку, яка належала їй згідно державного акта на право приватної власності на землю серія I-КР №035211, яким заповіла земельну ділянку [PERSON] , [INFO] , який проживає в [ADDRESS] (а.с.11). Відповідно до витягу реєстрації в Спадковому реєстрі наявна інформація про реєстрацію заповіту № 50405248 від 03.12.2020 року, в якому заповідачем є [PERSON] , [INFO] (а.с. 12). Відповідно до копії державного акта на право власності на земельну ділянку серії КР №035211 виданого Новомиргородською районною державною адміністрацією 29.04.2005 року, зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №375, [PERSON] є власником, земельної ділянки площею 1,95 га., що розташована на території Веселівської сільською радою Новомиргородського району Кіровоградської області (а.с.15). Відповідно до копій свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 20.06.1953 року, [PERSON] , [INFO] . Батьками дитини в свідоцтві про народження зазначені в графі «батько» - [PERSON] та в графі «мати» - [PERSON] (а.с.14). Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 15.11.1967 року, [PERSON] , 1947 року народження, зареєструвала шлюб з [PERSON] , актовий запис № 8719, після укладення шлюбу змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с.14). Від даного шлюбу народився [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого 16.07.1977 року, м. Кіровоград відділ ЗАГС, про що в книзі реєстрації актів про народження зроблено запис за №2110. Батьками дитини в свідоцтві про народження зазначені в графі «батько» - [PERSON] та в графі «мати» - [PERSON] (а.с.13). Судом також встановлено, що приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Бондаренко А.В. за вих. №28/01-16 від 27.02.2023 року, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, після померлої [PERSON] , [INFO] , на земельну ділянку, площею 1,4383 га, що розташована на території Веселівської сільської ради Новомиргородського району Кіровоградської області, кадастровий номер 3523880800:02:000:3005, через те, що він ( [PERSON] ) пропустив встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с.17). Обґрунтовуючи поважність пропуску встановленого законом строку прийняття спадщини позивач посилався на ті обставини, що не мав можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори, оскільки має двох неповнолітніх дітей [PERSON] , 2022 року народження, [PERSON] , 2015 року народження, та те, що [PERSON] хворіє на ДЦП, має спастичний тетрапарез, порушення функції тазових органів, плосковальгусну деформацію сто II ступеню, дизартрію, структурну епілепсію, генералізовані судомні напади, з 2017 року взятий на облік, як дитина з інвалідністю, потребує постійного догляду. Вказані обставини підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами, а саме: копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 21.01.2016 року виданого Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського міського управління юстиції, вбачається, що [PERSON] [INFO] . Батьками якого в графі «батько» зазначено [PERSON] та «мати» [PERSON] (а.с.18). Згідно медичного висновку №34 дитячої міської поліклініки №1 Кропивницької міської ради від 22.02.2017 року, [PERSON] , [INFO] , має захворювання дитячий церебральний параліч, статичний тетрапарез ЗПРР, систематична епілепсія, генералізовані судомні приступи (а.с.21). Відповідно до виписки Національної дитячої спеціалізованої лікарні «ОХМАДИТ» за №618, [PERSON] , [INFO] , був госпіталізований з 17.01.2022 року по 28.01.2022 рік (а.с.24). Крім того, судом досліджено індивідуальну програму реабілітації інваліда №132/53 виданої КНП «Центр первинної медико - санітарної допомоги №2 м. Кропивницького Кропивницької міської ради від 02.06.2021 року на ім`я [PERSON] , [INFO] . Виписку виданої КНП «Центр первинної медико - санітарної допомоги №2 м. Кропивницького Кропивницької міської ради від 28.01.2022 року із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] , [INFO] та медичний висновок №46/12 виданий КНП «Центр первинної медико - санітарної допомоги №2 м. Кропивницького Кропивницької міської ради від 02.03.2022 року. (а.с.22-23, 25, 26). Згідно посвідчення серії [NUMBER] від 21.07.2017 року, [PERSON] , [INFO] , є дитиною з інвалідністю (а.с.20). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Подільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) від 27.12.2022 року, [PERSON] , [INFO] . Батьками якого в графі «батько» зазначено [PERSON] та в графі «мати» [PERSON] (а.с.28). Згідно копії виписки КЗ «Міський пологовий будинок з функціями перинатального центру II- рівня» із медичної карти стаціонарного хворого №2079, вбачається, що [PERSON] , [INFO] , перебував у стаціонарі з 16.07.2022 року по 19.07.2022 рік та з 19.07.2022 року по 03.11.2022 рік (а.с.29-30). Відповідно до довідок виданих КНП «ЦПМСД №2» [PERSON] , [INFO] хворів з 08.01.2018 по 22.01.2018 року, з 07.07.2018 по 21.07.2018 року (а.с.68, 69). Крім того, посилався на скрутне матеріальне становище, на обґрунтування надав довідку про отримання (неотримання) допомоги виданої департаментом соціальної політики Кропивницької міської ради, відповідно до якої [PERSON] з 27.02.2018 по 31.07.2022 рік призначено щомісячну компенсаційну виплату непрацюючій працездатній особі, яка доглядала за особою з інвалідністю I - групи або особою похилого віку, яка досягла 80- річного віку, утриманець: [PERSON] , [INFO] (а.с.70); Довідку про отримання (неотримання) допомоги, виданої департаментом соціальної політики Кропивницької міської ради за №515 від 10.05.2023 року, згідно якої [PERSON] (дружина позивача [PERSON] ) перебуває на обліку в департаменті соціальної політики Кропивницької міської ради та їй відповідно до ЗУ «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» з 01.12.2022 по 31.05.2023 рік призначено допомогу малозабезпеченим сім`ям, утриманці: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Також згідно довідки №519 від 10.05.2023 року [PERSON] з 27.02.2017 по 01.03.2027 рік призначено державну соціальну допомогу особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю та надбавку по догляду за дитиною інвалідом, утриманець: [PERSON] , [INFO] . Довідкою №520 від 10.05.2023 року [PERSON] з 01.03.2014 по 25.02.2015 рік, з 01.09.2015 по 28.02.2022 рік призначено допомогу, особі, яка проживає разом з особою з інвалідністю I чи II групи внаслідок психічного розладу, за висновком АКК охорони здоров`я потребує іншого стороннього догляду, утриманець: [PERSON] , [INFO] (а.с.71, 72,73). Для вирішення спірних правовідносин судом застосовано наступні норми права. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленум ВСУ в абз.6 п.24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з правовою позицією ВСУ від 04.11.2015 р. (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у Постанові від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні цивільно-правового спору суд враховує, що одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Суд вважає за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004 у справі № 1-33/2004. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються поважними в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. У житі державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таку позицію висловив Верховний Суд у постанові від 17.10.2018 р. при розгляді справи №681/203/17-ц. Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Положеннями ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 р. зазначив, що при вирішенні питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Згідно відповіді про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.02.2023 року, №28/01-16 приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Бондаренко А.В., відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно за заповітом, після смерті [PERSON] , через те, що пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.17). Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини у такому випадку потрібно також враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Тому, суд вважає причину пропуску позивачем строку на прийняття спадщини поважною, оскільки останній є спадкоємцем, який не реалізував належне йому право на прийняття спадщини, пропустивши визначений законом строк через складні життєві обставини, [PERSON] не міг вчинити дій щодо прийняття спадщини. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення спадкоємця від спадкування. Відтак, суд приходить до висновку про необхідність забезпечення права позивача на спадкування, враховуючи відсутність, при цьому, порушень прав відповідача, співвідповідача чи інтересів держави, враховуючи встановлені обставини, які свідчать про наявність поважних причин на час завершення строку прийняття спадщини, суд вважає за доцільне встановити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном три місяці з моменту набрання рішенням законної сили. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved