Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-13 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить визнати право [PERSON] на поділ земельної ділянки, площею 14278, 5 кв.м., кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, комунальної власності, що знаходиться за адерсою: [ADDRESS] без нотаріально посвідченої письмової згоди ТОВ "Чиста криниця". Позов обґрунтовано тим, що рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 12.10.2015 у справі №806/4299/15 за позовом Бердичівської ОДПІ ГУ Міндоходів у Житомирській області до ТОВ «Чиста криниця» надано дозвіл Бердичівській ОДПІ ГУ Міндоходів у Житомирській області на погашення податкового боргу ТОВ «Чиста криниця» в розмірі 101542,94 грн за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі. Після цього було вирішено здійснити погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі по ТОВ «Чиста криниця». 31.10.2018 на електронному торговому майданчику центральної універсальної біржі відбулися торги третього цільового аукціону. За результатом його проведення оформлено протокол, де переможцем торгів за лотом: «Будівля складу тари, асфальтована площадка, на якій розміщена недобудована крита стоянка для автомобілів», розташована за адресою: [ADDRESS] , належна ТОВ «Чиста криниця» та передана в податкову заставу, визначено [PERSON] . Згодом, 12.11.2018 Центральною універсальною біржею укладено правочин щодо відступлення права власності, а саме договір купівлі-продажу, за яким до [PERSON] перейшло право власності на дане майно. Дане право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 23.01.2019. Придбане нерухоме майно є частиною цілісного майнового комплексу, право власності на інші об`єкти якого зареєстровано за ТОВ «Чиста Криниця». Для обслуговування даного майна Бердичівською міською радою йому надано в користування, земельну ділянку, площею 14278,5 кв.м., кадастровий номер 1810400000:01:021:0071. Позивач звернувся на ім`я Міського голови [PERSON] із відповідною заявою від 12.06.2020 про надання дозволу на виготовлення технічної документації щодо поділу переданої в оренду земельної ділянки. До вказаної заяви було додано копії документів, що посвідчують право власності на належний [PERSON] об`єкт, технічний паспорт, а також графічні матеріали - план поділу земельної ділянки. Натомість, листом виконавчого комітету Бердичівської міської ради №К-718 від 23.06.2020 [PERSON] у задоволені заяви було відмовлено із вказівкою на необхідність узгодження даного питання із Орендарем, ТОВ «Чиста криниця». Позивач вважає, що дії відповідачів є незаконними, звернувся із даним позовом до суду. ІІ. Процедура та позиції сторін Ухвалою суду від 30.09.2020, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 17.12.2020, відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом [PERSON] до Бердичівської міської ради, Виконавчого комітету Бердичівської міської ради, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Чиста криниця" в частині позовних вимог про визнання неправомірними дій Виконавчого комітету Бердичівської міської ради щодо надання відповіді на звернення [PERSON] про надання дозволу на поділ земельної ділянки, викладену листом №К-718 від 23.06.2020 та бездіяльності Бердичівської міської ради щодо ненадання дозволу на поділ земельної ділянки, площею 14278,5 кв.м., кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, комунальної власності, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] без нотаріально посвідченої письмової згоди ТОВ "Чиста криниця", зобов`язання Бердичівської міської ради надати дозвіл на поділ земельної ділянки, площею 14278,5 кв.м., кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, комунальної власності, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] без нотаріально посвідченої письмової згоди ТОВ "Чиста криниця". Роз`яснено позивачу його право на звернення до суду шляхом подання позову на загальних підставах до окружного адміністративного суду. Ухвалою від 30.09.2020 позовну заяву в частині визнання права [PERSON] на поділ земельної ділянки, площею 14278,5 кв.м., кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, комунальної власності, що знаходиться за адерсою: [ADDRESS] без нотаріально посвідченої письмової згоди ТОВ "Чиста криниця" залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків, які були ним усунені 16.10.2020. Ухвалою суду від 21.10.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. 06.11.2020 до суду подано відзив на позовну заяву, у якому відповідач зазначає, що 12.06.2020 на адресу виконавчого комітету Бердичівської міської ради надійшло звернення від гр. [PERSON] з проханням надати дозвіл на поділ земельної ділянки площею 14287,5 кв.м. кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Відповідачу є незрозумілим в чому полягає неправомірність дій виконавчого комітету, так як даний лист за своєю правовою суттю не є відмовою щодо ненадання дозволу на поділ земельної ділянки, про що зазначає позивач в прохальній частині позовної заяви, а є проханням надати нотаріально посвідчену згоду ТОВ «Чиста криниця», так як це встановлено нормами чинного законодавства. Так у листі від 23.06.2020 за №К-718 зазначено, що: «Враховуючи норми чинного законодавства України, для подальшого розгляду Вашого звернення, просимо надати нотаріально посвідчену згоду ...», окрім того, звертає увагу суду на відсутність будь-якої інформації щодо наявності відмови ТОВ «Чиста криниця» від поділу земельної ділянки. Відповідь на звернення позивача також була надана в межах строків, визначених ст.20 ЗУ "Про звернення громадян». Також ч. 2 ст. 377 ЦК України та ч. 6 ст. 120 ЗК України встановлено вимоги щодо обов`язковості зазначення в договорі, який передбачає набуття права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, кадастрового номера земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з набуттям права власності на ці об`єкти, крім об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації. Також абз. 2 ч. 6 ст. 120 ЗК України зазначено, що укладення договору, який передбачає набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що пов`язане з переходом права на частину земельної ділянки, здійснюється після виділення цієї частини в окрему земельну ділянку, та присвоєння їй окремого кадастрового номера. У договорі купівлі-продажу від 12.11.2018 року за №0003287К/18 дана істотна умова відсутня (кадастровий номер земельної ділянки), а тому посилання позивача на норми даної статті ЗК України є безпідставними. Просить відмовити у задоволенні позову. Ухвалою суду від 10.12.2020 за клопотанням представника третьої особи, зупинено провадження у даній справі до винесення Бердичівським міськрайонним судом рішення у справі №274/2621/20 та набрання ним законної сили. Ухвалою суду від 16.06.2023 поновлено провадження по цивільній справі. 09.08.2023 на адресу суду надійшло клопотання представника третьої особи про зупинення провадження у справі №274/6528/20, яка розглядається Бердичівським міськрайонним судом Житомирської області до прийняття та набрання законної сили Касаційним цивільним судом рішення у справі №274/2621/20. Ухвалою суду від 09.08.2023 у задоволенні клопотання Товариство з обмеженою відповідальністю "Чиста криниця" про зупинення провадження у справі - відмовлено. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. В судовому засіданні позивач та його представник позовну вимогу підтримали та просили позов задовольнити. Представник відповідача проти задоволення позову заперечив, просив відмовити у його задоволенні. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Фіксування судового процесу здійснювалось за допомогою звукозаписувального технічного пристрою. ІІІ. Національне законодавство, що підлягає застосуванню Згідно з ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У розумінні приписів ст. 15, ст. 16 ЦК України, спосіб захисту повинен бути таким, що відповідає закону, змісту порушеного права, характеру його порушення та наслідкам, спричиненим цим порушенням. Відповідності до ст. 317 ЦК України право володіння, користування та розпорядження своїм майном становлять зміст права власності. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно зі ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. У відповідності до ст. 377 ЦК України (в редакції станом на момент укладення договору купівлі-продажу). До особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у зв`язку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці об`єкти (крім багатоквартирних будинків та об`єктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації). Частинами 1, 2 ст. 120 ЗК України (в редакції станом на момент укладення договору купівлі-продажу) визначено, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. При відчуженні будівель та споруд, які розташовані на орендованій земельній ділянці, право на земельну ділянку визначається згідно з договором оренди земельної ділянки. У відповідності до ч. 1 ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Відповідно до ч. 1 ст. 124 ЗК України передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування згідно з їх повноваженнями, визначеними ст. 122 цього Кодексу, чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки (у разі продажу права оренди) шляхом укладення договору оренди земельної ділянки чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. Набуття іншою особою права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, які розташовані на земельній ділянці, є підставою припинення права користування земельною ділянкою у попереднього землекористувача (пункт «е» ч. 1 ст. 141 ЗК України). Право оренди земельної ділянки виникає з моменту державної реєстрації цього права (стаття 125 ЗК України). Згідно з ч. 6 ст. 791 ЗК України, формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок. У розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод "ефективний засіб правого захисту" повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом, докази на їх підтвердження, оцінка та мотиви суду Судом встановлено, що 12.11.2018 Центральною універсальною біржею укладено з [PERSON] договір купівлі-продажу майна №0003287К/18, за яким останній купив Будівлю складу тари, асфальтована площадка, на якій розміщена недобудована крита стоянка для автомобілів (Площадка (майданчик) складу тари №11), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Право власності на придбане виробниче приміщення у покупця виникає з моменту державної реєстрації цього договору. Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 28.01.2019 за № 154073350, право власності на будівлю складу тари, недобудована крита стоянка для автомобілів, об`єкт житлової нерухомості, загальна площа 1013,1 кв.м належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу майна №0003287К/18, від 12.11.2018. 27.11.2018 КП "Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради, виготовило технічний паспорт на склад тари-криту стоянку для автомобілів (незавершений будівництвом 83% готовності), асфальтовану площадку, [ADDRESS] , замовник [PERSON] . 11.06.2020 [PERSON] звернувся до міського голови Мазура В.К., із заявою про надання дозволу на поділ земельної ділянки площею 14287,5 кв. м., кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Листом від 23.06.2020 за № 718, виконавчий комітет Бердичівської міської ради Житомирської області повідомив [PERSON] , що ст. 56 ЗУ "Про землеутрій" визначено перелік документів, які повинні міститись у технічній документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок, у тому числі, і нотаріально посвідчену згоду на поділ чи об`єднання земельної ділянки заставодержателів, користувачів земельної ділянки (у разі перебування земельної ділянки в заставі, користуванні). Для подальшого розгляду звернення, просимо надати нотаріально посвідчену згоду ТОВ "Чиста криниця" на поділ земельної ділянки кадастровий номер 1810400000:01:021:0071, користувачем якої є дане Товариство, відповідно до договору оренди землі № 040620400016 від 16.03.2006. Вирішуючи вказаний спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити. Визначений позивачем предмет позову в повній мірі має забезпечувати захист його порушеного права. При цьому метою правосуддя є забезпечення ефективного поновлення порушеного права. При цьому Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57 постанови від 05.06.2018 у справі №338/180/17), тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див.mutandis висновки у пунктах 72-76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі №488/5027/14-ц). Ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства. Під порушеним правом слід розуміти такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. Разом з тим, враховуючи предмет позову у даній справі, а саме визнання за позивачем права на поділ земельної ділянки без нотаріально посвідченої згоди, суд вважає за необхідне вказати, що таке право на поділ земельної ділянки у позивача виникло з моменту набуття останнім у власність нерухомого майна: яке знаходиться за адресою [ADDRESS] на земельній ділянці з кадастровим номером: 1810400000:01:021:0071, оскільки до позивача перейшло право користування вказаною земельною ділянкою, на якій знаходиться нерухоме майно позивача. При цьому, дослідивши наявний у матеріалах лист виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області від 23.06.2020 за № 718, судом встановлено, що останнім повідомлено позивача щодо необхідності надати певний перелік документів, зокрема, нотаріально посвідчену згоду землекористувача - третьої особи на поділ земельної ділянки. Проте, виконавчим комітетом Бердичівської міської ради Житомирської області не вказувалось про невизнання права позивача на поділ земельної ділянки, що також підтверджується поясненнями відповідача, наданими у судовому засіданні, у даній справі. Таким чином, обраний позивачем спосіб захисту - визнання права на поділ земельної ділянки без нотаріально посвідченої згоди третьої особи є неналежним, оскільки не може забезпечити реального та ефективного виконання судового рішення, з тих підстав, що виконання рішення не призведе до фактичного та належного поділу земельної ділянки та не забезпечить правомірного користування позивачем частиною цієї земельної ділянки, на якій розміщені належні на праві власності позивачу об`єкти нерухомості. При цьому, судом враховано, що в силу приписів чинного законодавства позивач наділений правом на поділ земельної ділянки з моменту набуття у власність нерухомого майна. Окрім того, позивач і сам не заперечував, що письмово не звертався до Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Чиста\~криниця"з вимогою про надання нотаріально засвідченої згоди на поділ спірної земельної ділянки. Суд звертає увагу на те, що позивачем не доведено і того, що ненадання нотаріально посвідченої згоди Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Чиста\~криниця"порушує права позивача на поділ земельної ділянки та право на користування частиною цієї земельної ділянки, на якій розміщені належні на праві власності позивачу об`єкти нерухомості. Отже, позивачем не було подано належних та переконливих доказів на підтвердження заявленого позову, доводи викладені у позові не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи судом. Крім того, на час ухвалення судового рішення, зі статті 56 ЗУ "Про землеутрій" з переліку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок на підставі Закону № 1423-IX від 28.04.2021 виключено необхідність подання нотаріально посвідченої згоди на поділ чи об`єднання земельної ділянки заставодержателів, користувачів земельної ділянки. Враховуючи вищевикладене, з огляду на обставини встановлені судом, та надавши оцінку зібраним у справі доказам в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. V. Розподіл судових витрат На підставі ст.141 ЦПК України, оскільки судом відмовлено в задоволенні позовних вимог, судовий збір покладається на позивача.

Outcome: dismissed