Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-28 00:00:00

у червні 2023 року до Машівського районного суду Полтавської області, надійшла вказана позовна заява, мотивована тим, що [INFO] померла бабуся позивача - [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, але нотаріус відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, так як він пропустив установлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Водночас позивач вважає, що пропустив цей строк з поважних причин, оскільки про існування заповіту не знав, його виявив при проведенні ремонту домоволодіння. У зв`язку з викладеним позивач просить визначити йому додатковий строк у 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою від 23.06.2023 Машівський районний суд Полтавської області відкрив провадження у цивільній справі за цим позовом за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання у справі (а.с. 20). Від відповідачки [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому вона підтверджує всі обставини, викладені у позовній заяві, визнає пред`явлені позовні вимоги та просить суд задовольнити позов [PERSON] в повному обсязі (а.с 25, 53). Ухвалою від 08.08.2023 суд прийняв відмову представника позивача від позовних вимог до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Довгань А.М., закрив провадження у справі за позовом [PERSON] до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Довгань А.М. у зв`язку із відмовою представника позивача від позовних вимог до цього відповідача та залучив приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Довгань А.М. в якості третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору (а.с.39,40) У підготовче засідання сторони та третя особа не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та завчасно (а.с.42-47, 50), представник позивача [PERSON] подав заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, позов підтримав (а.с.52), відповідачка в заяві від 24.08.2023 просить розглядати справу без її участі (а.с.53), третя особа також подала заяву про розгляд справи без її участі та при вирішенні позову покладається на розсуд суду (а.с.48). Виходячи з викладеного, у відповідності зі ст.ст. 200, ч.4, 206 ч.4 ЦПК України, суд вирішив за можливе розглянути справу без участі сторін на підготовчому засіданні. Так, судом установлено, що [INFO] у віці 79 років в с. Базилівщина Машівського району Полтавської області померла бабуся позивача - [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про смерть [PERSON] серії [NUMBER] (а.с. 9). Позивач є спадкоємцем майна померлої за заповітом, складеним 14.05.2010 в с. Базилівщина Машівського району Полтавської області, відповідно до якого [PERSON] на випадок своєї смерті, все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і все, що буде належати їй на день смерті за законом, заповіла онуку [PERSON] та онуці [PERSON] в рівних частинах (а.с.8). Натомість постановою від 26.05.2023 приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Довгань А.М. відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з пропуском установленого законом строку для прийняття спадщини (а.с. 7). Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Оскільки [PERSON] померла [INFO] , тому строк для прийняття спадщини сплив 07.07.2017. Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача. Призначення спадкоємцем є правом заповідача, визначеним частиною першою статті 1235 ЦК України. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як зазначив позивач, він пропустив визначений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини, оскільки про існування заповіту не знав, за життя бабуся [PERSON] ніколи не говорила про складений заповіт, його позивач виявив випадково при проведенні ремонту домоволодіння. Відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК України (частини четвертої статті 174 ЦПК України 2004 року) у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У судовому засіданні не установлено, що визнання позову суперечить закону та порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Отже, враховуючи об`єктивні причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, зокрема відсутність будь якої інформації стосовно існування зазначеного заповіту, визнання позову відповідачем, суд дійшов висновку про обґрунтованість позову та визначення позивачеві додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням статті 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод. На підставі викладеного,

Outcome: approved