Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-10 00:00:00

Адвокат Конякін М.С., який діє в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме просив встановити, що [PERSON] є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заяви зазначив, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді права на земельну частку (пай) площею 2.93 ум.кад.га, що знаходиться на території Ободівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області. [PERSON] є дочкою [PERSON] , однак документи, що підтверджують їхні родинні зв`язки містять помилку, а саме в свідоцтві про народження заявниці зазначено в графі «мати» - [PERSON] , однак насправді вона мала прізвище - [PERSON] . У встановлений законом порядок, після смерті матері, заявниця звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Проте у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено та надане роз`яснення про необхідність підтвердження родинних відносин між нею та [PERSON] . Таким чином, у зв`язку з цим, виникла необхідність встановити факт родинних відносин. [PERSON] просила встановити факт родинних відносин, а саме те, що вона є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Тростянецького районного суду Вінницької області від 12.04.2023 прийнято заяву до розгляду, відкрито провадження та призначено судове засідання по справі. 19.06.2023 витребувано від Другої тростянецької державної нотаріальної контори відомості чи зверталась будь-яка особа з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та проживала в с.Ободівка Тростянецького (Гайсинського) району Вінницької області. 07.07.2023 від завідувача Другою тростянецькою державною нотаріальною конторою надійшов лист за №462/01-16, в якому зазначено, що усі спадкові справи по 2006 рік було передано на зберігання до Державного нотаріального архіву Вінницької області, тому будь-які відомості щодо відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] в даній нотаріальній конторі відсутні. Ухвалою суду від 14.07.2023 витребувано від Державного нотаріального архіву Вінницької області відомості чи зверталась будь-яка особа із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . 02.08.2023 від завідувача Державним нотаріальним архівом Вінницької області надійшла інформація про те, що згідно даних алфавітних книг обліку спадкових справ Тростянецької ДНК за 1999-2005 роки, які знаходяться на зберіганні у Державному нотаріальному архіві, спадкову справу після померлої [INFO] [PERSON] не виявлено. В судове засідання [PERSON] не з`явилась. Представник заявника, адвокат Конякін М.С., подав заяву про розгляд справи без його участі та участі заявника, заяву підтримав та просив задовольнити. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі представника Ободівської сільської ради. Проти задоволення заяви не заперечує. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, відповідно до ч.3 ст. 211 ЦПК України, враховуючи, що останні скористалися своїми процесуальними правами. З врахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов наступного висновку. Згідно ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показання свідків. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, в порядку окремого провадження суд розглядає заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] у Старій Ободівці Тростянецького району Вінницької області народилася [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , її батьками записано: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] (а.с.9). 13.06.1960 [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] . Після реєстрації одруження, дружині присвоєно прізвище - [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] (а.с.6). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] у віці 90 років, про що 01.01.2000 зроблено запис №1 (а.с. 4). За життя [PERSON] належало право на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності КСП «Світанок» розміром 2,93 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї ділянки в натурі, що підтверджується копією Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН №0502537, який видано на підставі рішення Тростянецької районної державної адміністрації від 23.02.2000 №48 (а.с.5). Також [PERSON] належало право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства КСП «Світанок» (а.с.16). Таким чином, на день смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яку заявник має намір успадкувати. Однак, розбіжності у їх прізвищах, зокрема в свідоцтві про смерть прізвище матері заявниці зазначено « [PERSON] », а в свідоцтві про народження - « [PERSON] », тому дані обставити створюють [PERSON] перешкоди в оформленні спадкових прав. З довідки №1031 від 23.10.2020, виданої виконкомом Ободівської сільської ради Тростянецького району Вінницького району вбачається те, що [PERSON] , 1909 року народження, яка померла [INFO] , на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , разом з дочкою [PERSON] , 1941 року народження, про що свідчить запис в погосподарській книзі Ободівської сільської ради за 1996-2000 роки. Громадянка [PERSON] своєчасно прийняла спадщину та вступила в управління спадковим майном (а.с.15). Так, з погосподарської книги по Ободівській сільській раді за 1955-1957 роки, особовий рахунок № [NUMBER] встановлено, що господарство, головою якого була [PERSON] , відносилось до категорії колгоспних дворів До членів її сім`ї входили: дочка [PERSON] , 1941 р.н., дочка [PERSON] , 1945 р.н. та дочка [PERSON] , 1952 р.н. (а.с.12). З інформації начальника відділу ДРАЦС від 10.05.2023 №344-28.13-35 на адвокатський запит адвоката Конякіна М.С. вбачається, що за відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян, актовий запис про шлюб батьків [PERSON] та [PERSON] відсутні (а.с.45). Так, за клопотанням представника заявника, в судовому засіданні 08.06.2023 були допитані свідки [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] суду повідомила, що [PERSON] являється матір`ю [PERSON] . Батько заявницю забрав жити до себе та перевів на своє прізвище. Через деякий час [PERSON] повернулася жити до матері. Вони були у хороших стосунках. Потім заявниця вийшла заміж та змінила прізвище на [PERSON] . Також зазначила, що [PERSON] забрала свою мати [PERSON] до себе, коли вона захворіла, і проживали разом приблизно 6 років. Свідок [PERSON] повідомила, що з [PERSON] являються сусідами. Зазначила, що їй відомо про те, що тітка [PERSON] була рідною матір`ю [PERSON] . Після того, як [PERSON] захворіла, заявниця забрала її жити до себе і доглядала до смерті. Свідок також вказала, що прізвище померлої матері заявниці було [PERSON] , а [PERSON] прізвище [PERSON] . Окрім того, у [PERSON] було дві сестри. Одна померла, а інша проживає в Криму. Разом з тим, з витребуваної судом інформації від Другої тростянецької державної нотаріальної контори та від Державного нотаріального архіву Вінницької області встановлено, що спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с.64, 66, 80). Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Згідно з п. 10 цієї Постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Отже, факт про встановлення якого просить заявник, дасть їй підстави для реалізації свого права на оформлення спадщини після смерті [PERSON] та встановлення вказаного факту в позасудовому порядку за вищевказаних обставин неможливе. Таким чином, в судовому засіданні на підставі досліджених письмових доказів було встановлено, що [PERSON] дійсно є дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] , а тому заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved