Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-22 00:00:00

До Кіровського районного суду м. Кіровограда у лютому 2022 року надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , тертя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Фортечний відділ державної виконавчої служби у м. Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про стягнення неустойки (пені) за прострочення по сплаті аліментів. Позивач зазначила, що рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда з відповідача на її користь стягуються аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частки від усіх видів доходу (заробітку), щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення від дня пред`явлення позову, тобто з 30 серпня 2018 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до [INFO] . Відповідачем оплата аліментів не проводилась, внаслідок чого виникла заборгованість зі сплати аліментів станом на 31 грудня 2021 року і складає 96 505 грн. За наведеного, надавши розрахунки пені по аліментам, позивач просить суд, стягнути з відповідача на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] у розмірі 96 505 грн.\~ за період з серпня 2018 року по 25 січня 2022 року. Ухвалою судді від 26 квітня 2022 року відкрито провадження у справі, розгляд справи визначено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. Представник позивача, адвокат Бойко З.С. в судове засідання надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. Відповідач відзив на позов не подав, в судове засідання не з`явився, та, будучи належним чином неодноразово повідомленим про час і місце розгляду справи судовими повістками, про розгляд справи в його відсутність не клопотав та про причини неявки не повідомив, на підставі чого за правилами ст. ст.280, 287, 288 ЦПК України справа підлягає розглядові судом в заочному порядку. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, судом встановлено наступне. [PERSON] народився [INFO] , батьками дитини вказані: батько [PERSON] , мати [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15 березня 2021 року стягнуто з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частки від усіх видів доходу (заробітку), щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення від дня пред`явлення позову, тобто з 30 серпня 2018 року і до досягнення дитиною повноліття, тобто до [INFO] .\~ Вказане рішення суду набрало законної сили. На підставі рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15 березня 2021 року судом\~ видано 20 квітня 2021 року виконавчий лист, який було пред`явлено позивачем на виконання до державної виконавчої служби. Постановою від 06 травня 2021 року (ВП №65324612) старшим державним виконавцем Фортечного відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому відкрито виконавче провадження\~\~ з примусового виконання виконавчого листа №404/5896/18. Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, виданої державним виконавцем, судом встановлено, що згідно рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15 березня 2021 року про стягнення аліментів із [PERSON] ,\~ заборгованість останнього із сплати аліментів (за період з серпня 2018 року по грудень 2021 року включно), станом на 31 грудня 2021 року складає\~ 96 505 грн. Розглядаючи дані позовні вимоги суд виходить із наступного. За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Згідно з частиною першою статті 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. \~\~\~\~\~\~\~ Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~ Стягнення неустойки є санкцією за ухилення від сплати аліментів. \~\~\~\~\~\~\~ Ухиленням від сплати аліментів слід вважати дії або бездіяльність винної особи, спрямовані на невиконання рішення суду про стягнення з неї на користь стягувача визначеної суми аліментів. Вони можуть виразитись як у прямій відмові від сплати встановлених судом аліментів, так і в інших діях (бездіяльності), які фактично унеможливлюють виконання вказаного обов`язку (приховуванні заробітку (доходу), що підлягає обліку при відрахуванні аліментів, зміні місця роботи чи місця проживання з неподанням відповідної заяви про необхідність стягування аліментів тощо). \~\~\~\~\~\~ Тлумачення статті 196 СК України свідчить про те, що відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. \~\~\~\~\~\~ На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. \~\~\~\~\~\~ Перелік причин з яких утворилась заборгованість не з вини платника аліментів не є вичерпним і може встановлюватись судом у кожному випадку окремо на підставі поданих доказів. \~\~\~\~\~\~ Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства (частина дев`ята статті 7 СК України). \~\~\~\~\~\~ Згідно зі статтею 8 СК України, якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до частини першої статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. \~\~\~\~\~\~ Тлумачення статті 8 СК України та частини першої статті 9 ЦК України дозволяє зробити висновок, що положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин. \~\~\~\~\~\~ Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання (частини перша та друга статті 614 ЦК України). \~\~\~\~\~\~ Тлумачення вказаних норм свідчить, що стягнення пені, передбаченої абзацом 1 частини першої статті 196 СК України, можливе лише у разі виникнення заборгованості з вини особи, зобов`язаної сплачувати аліменти. \~\~\~\~\~\~ У СК України не передбачено випадки, коли вина платника аліментів виключається. Очевидно, що в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства. Якщо платник аліментів доведе, що вжив всіх залежних від нього заходів щодо належного виконання зобов`язання, то платник аліментів є невинуватим у виникненні заборгованості, і підстави стягувати неустойку (пеню) відсутні. Саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів. \~\~\~\~\~\~ Отже, для застосування зазначеної вище санкції до платника аліментів необхідні такі умови: існування заборгованості зі сплати аліментів, встановлених рішенням суду або за домовленістю між батьками згідно з частиною першою статті 189 СК України; наявність винних дій особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти, що призвели до виникнення заборгованості. \~\~\~\~\~\~ Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року в справі №333/6020/16-ц викладений правовий висновок щодо обрахунку неустойки за прострочення сплати аліментів, який є обов`язковим для врахування при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України, у якому відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у раніше прийнятих постановах від 02 листопада 2016 року у справі № 6-1554цс16, від 16 березня 2016 року у справі № 6-2589цс15, від 03 лютого 2016 року у справі № 6-1477цс15 та від 16 березня 2016 року у справі № 6-300цс16, і дійшла висновку, що пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на один відсоток. \~\~\~\~\~\~\~ Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. \~\~\~\~\~\~\~ Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. \~\~\~\~\~\~\~ Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. \~\~\~\~\~\~\~ Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. \~\~\~\~\~\~\~ Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. \~\~\~\~\~\~\~ Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1%. \~\~\~\~\~\~\~ За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. \~\~\~\~\~\~\~ Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. \~\~\~\~\~\~\~ У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. \~\~\~\~\~\~\~ У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1%. \~\~\~\~\~\~\~ Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. \~\~\~\~\~\~\~ У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. \~\~\~\~\~\~\~ Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц. Провівши відповідні арифметичні розрахунки способом викладеним у наведеній вище правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, судом встановлено, що сума пені за прострочення сплати аліментів боржником значно перевищує саму суму заборгованості за сплату аліментів. Тому, враховуючи вимоги ст. 196 СК України, суд погоджується із твердженням позивача про те, що пеня підлягає стягненню з відповідача у розмірі заборгованості по аліментам. Відповідач, у свою чергу, наведений позивачем розрахунок не спростував, свого розрахунку або доказів на підтвердження відсутності заборгованості зі сплати аліментів до яких останній зобов`язаний за рішенням суду, не надав. Відповідно ж до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч. 1 ст. 83 ЦПК) Виходячи з викладеного, встановивши, що відповідач не надав належних, допустимих та достатніх доказів того, що зазначена заборгованість утворилася не з його вини; приймаючи до уваги, що наявність об`єктивних та непереборних обставин, що перешкоджали відповідачу належним чином виконувати свій обов`язок не підтверджені відповідними доказами; враховуючи, що саме на платника аліментів покладено обов`язок доводити відсутність своєї вини в несплаті (неповній сплаті) аліментів, суд вважає, що існують правові підстави для стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] неустойки (пені), передбаченої статтею 196 СК України. Разом з тим, згідно ч. 1 ст. 196 СК України одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені), розмір якої має бути не більше 100 відсотків заборгованості. Отже, враховуючи наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів, розмір якої\~ складає 96 505 грн. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення. Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки позивач при подачі позову звільнена від сплати судового збору відповідно до\~ вимог ст. 5 Закону України «Про судовий збір», з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у розмірі 1073,60 грн. \~\~\~\~\~\~\~ На підставі наведеного,

Outcome: approved