Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-13 00:00:00

1.Позиція позивача. 24 квітня 2023 року через систему «Електронний суд», представником позивача [PERSON] , адвокатом Таліповою А.Г. подано позовну заяву «про визнання додаткового строку для прийняття спадщини». Згідно до змісту позовних вимог позивач заявляє позовні вимоги про визначення [PERSON] , [INFO] , додаткового строку в два місяці, як достатнього для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування своїх вимог, зазначено, що Позивач, [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження. Син Позивачки, [PERSON] , помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, що складається з будинку [ADDRESS] , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта. 12 квітня 2023 року Позивач звернулась до державного нотаріуса Першої кам`янської державної нотаріальної контори Главчевої Л.В. з заявою про прийняття спадщини. Однак, 12 квітня 2023 року їй було відмовлено у зв`язку з пропуском 6-ти місячного строку з дня смерті спадкодавця. Спадкоємцями першої черги за законом, після смерті [PERSON] , є його мати [PERSON] , його дружина [PERSON] та син [PERSON] [INFO] . Фактично, Позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і їй можливо визначити додатковий строк для її прийняття, з огляду на наступне. У зв`язку зі збройною агресією російської федерації проти України, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 69/2022, [PERSON] був призваний до лав Збройних Сил України та приймав участь в бойових діях, що підтверджується довідкою з військової частини [NUMBER] . 25 квітня 2022 року на ім я дружини [PERSON] надійшло сповіщення про те, що [PERSON] 02.04.2022 року зник безвісті під час участі в бойових діях та забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії, поблизу населеного пункту Бражковака, Харківської області. Відповідно до постанови про встановлення особи трупу невідомої людини від 03.03.2023 року КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР з зони бойових дій було доставлено труп військовослужбовця, реєстраційний номер 2859/НЕ від 10.11.2022 року. З метою ідентифікації невідомого військовослужбовця було призначено молекулярно- генетична експертиза, згідно якої встановлено 99,999966 % вірогідність споріднення між трупом військовослужбовця, реєстраційний номер 2859/НЕ від 10.11.2022 року та [PERSON] , [INFO] , внуком Позивача. Отже, на підставі проведеної експертизи, вказаною постановою визнано, що [PERSON] загинув [INFO] та видано тіло для поховання. У зв`язку з встановленням факту смерті сина Позивачки, 09.03.2023 року Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса). Отже, враховуючи викладене вище, Позивачка не мала можливість своєчасно звернутися до нотаріальної кантори з заявою про прийняття спадщини, адже до 03.03.2023 року [PERSON] вважався безвісті зниклим. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви або ці обставини суд визнав поважними. Перебіг шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини для спадкоємців, розпочався 02 квітня 2022 року та закінчився 02 жовтня 2022 року. Отже, враховуючи викладене вище, вважаємо, що у Позивачки поважні причини пропуску 6-ти місячний строк з дня смерті [PERSON] на подання заяви на прийняття спадщини. 2.Позиція відповідача і 3-ої особи. Відповідачами позовні вимоги [PERSON] не визнані, та будучи представлені адвокатом, подали відзив на позов, за змістом якого зазначив наступне. Враховуючи позицію позивача, та посилання на строки отриманих документів, інших причин, через які Позивачка пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, [PERSON] у позовній заяві не наводить. Із вищенаведеного вбачається, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, мас подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом із цим, згідно з ч. З ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, наведеною нормою передбачено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З наведеного вбачається, що за змістом ч. З ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік. непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Відповідачами в обґрунтування своєї позиції зазначені правові позиції викладені у Постановах Верховного Суду, Пленуму Верховного Суду України, та зазначено, що визначені законом підстави для визначення Позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сина [PERSON] відсутні. А тому, вважають відсутніми підстави для задоволення позовних вимог позивача, та у задоволенні позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті сина [PERSON] [INFO] , відмовити. Від Першої Кам`янської державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), згідно до змісту якого просять розгляд справи проводити за відсутністю їх представника. 3.Заяви, клопотання, процесуальні питання. 24 квітня 2023 року через систему «Електронний суд» подано позовна заява до провадження суду. 26\~квітня 2023\~року ухвалою\~судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області, позовна заява [PERSON] прийнята до провадження суду та відкрито загального позовного провадження у справі. 11 травня 2023 року від сторони відповідача подано відзив на позов. 08 травня 2023 року стороною позивача заявлено про долучення доказів. 30 травня 2023 року стороною позивача заявлено про залучення співвідповідача по справі. 31 травня 2023 року від 3-ої особи надійшло клопотання про проведення розгляду справи за їх відсутності. 22 червня 2023 року клопотання сторони позивача задоволено, залучено до участі у справи співвідповідача. 13 липня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 4.Норми права застосовані судом. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України). Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 5.Висновки та мотиви прийнятого рішення. Предметом спору в межах справи є спір щодо строку на прийняття спадщини, відкритої після смерті спадкодавця [PERSON] , померлого [INFO] . Як, встановлено в ході судового розгляду, позивачка [PERSON] , [INFO] , є матір`ю [PERSON] , [INFO] , згідно до актового запису № 255 проведеного 18 січня 1984 року Заводським відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області від 11 квітня 2023 року, що підтверджено копією свідоцтва про народження (а.с. 18). [PERSON] , [INFO] , як солдат,брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оброни України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією Російської федерації проти України на території Ізюмського району Харківської області в період з 16 березня 2022 року по 27 березня 2022 року, з 28 березня 2022 року по 02 квітня 2022 року, на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 69/2022, наказу командира військової частини [NUMBER] (по стройовій частині) від 17 березня 2022 року № 54, від 28 березня 2022 року № 61, від 11 квітня 2022 року № 71. Та, загинув [INFO] внаслідок дій передбачених законом, та воєнних операцій. Смерть пов`язана з виконанням обов`язків військової служби, що підтверджено довідкою виданою командиром військової частини [NUMBER] від 31 березня 2023 року № 3667 (а.с. 7). В межах кримінального провадження № 12022041030001966 від 23 жовтня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, Постановою слідчого СВ ВП № 2 Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, капітаном поліції Вовк Оленою Григорівною, визнано особу невідомого трупа чоловічої генетичної статі, який було доставлено до моргу КЗ «ДОБ СМЕ» ДОР (м. Дніпро, пл. Соборна, 14) з зони проведення бойових дій до Новокодацького відділення, де в «Журналі реєстрації трупів в судово-медичному морзі», йому присвоєно реєстраційний номер 2853/НЕ від 10.11.2022 року [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою [ADDRESS] (а.с. 15-16). Питання державної реєстрації смерті регулюються статтею 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», главою 5 розділу ІІІ Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 № 3307/5). Державна реєстрація смерті проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі документа встановленої форми про смерть, виданого закладом охорони здоров`я чи судово-медичною установою; рішення суду про встановлення факту смерті особи в певний час або про оголошення її померлою. Згідно до свідоцтва про смерть, смерть [PERSON] , [INFO] , як померлого [INFO] , зареєстрована за актовим записом № 510 проведеним 09 березня 2023 року, Заводським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кам`янське Кам`янського району Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). До реєстрації смерті особи, органом державної реєстрації, зазначена особа не має статусу померлої. Згідно Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від особи, яка померла, (спадкодавець) до особи (осіб), що набувають право на спадщину (спадкоємці). Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року №\~164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №\~296/5. Судом враховується, що до проведення державної реєстрації смерті [PERSON] , померлого [INFO] , за актовим записом № 510 проведеним 09 березня 2023 року, останній вважався зниклим безвісті, що підтверджено повідомленням сповіщенням сім`ї Кам`яньского районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства Оборони України від 25 квітня 2022 року за № 7/1696 (а.с. 20). Звернення до нотаріуса для прийняття спадщини відкритої після смерті спадкодавця, прямо пов`язано із правовими підставами, як то або державної реєстрації смерті такої особи, або встановлення факту смерті, або визнання такої особи померлою, в передбаченому законодавством порядку. А тому, позиці відповідача про те, що строк на звернення із заявою до нотаріуса для прийняття спадщини у позивача повинен обраховуватися не з дати реєстрації смерті [PERSON] , а з квітня 2022 року, жодним чином не є обґрунтованою та такою, що не узгоджується із приписами ЦК України, Закону України \~«Про державну реєстрацію актів цивільного стану». При вирішенні спору судом застосовується Шоста книга Цивільного кодексу України, якою регулюються питання пов`язані із спадкуванням. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Як встановлено в ході судового розгляду, спадкодавець [PERSON] , померлий [INFO] , за своє життя заповіту не складав. А тому підстави для спадкування застосовуються згідно до визначеного порядку як спадкування за законом. Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи. Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Тож, позивач з об`єктивних причин будучи обмежена у отриманні свідоцтва про смерть сина, до реєстрації його смерті, не мала об`єктивних підстав для звернення до нотаріусу для прийняття спадщини, внаслідок смерті особи, актовий запис про смерть якої було проведено лише 09 березня 2023 року. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. А тому, встановивши обставини справи, виходячи з того, що позивач з об`єктивних причин, до реєстрації смерті спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , смерть якого зареєстрована лише 09 березня 2023 року, тобто від причин що не залежали від її волі, вчинення або не вчинення нею дій, звернулася до нотаріуса після 09 березня 2023 року із заявою про прийняття спадщини, а саме 12 квітня 2023 року, що фактично з часу смерті спадкодавця становить строк що перевищує 6-ти місячний строк для подання такої заяви, за загальними підставами, а тому судом встановлено, що така причина є поважною, та фактично у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, і зазначені причини є поважними. На підставі зазначеного, суд приходить до висновку, що права позивача підлягають захисту в передбаченому порядку та способу, визначеному ч. 2 ст. 1270 ЦК України, а позовна заява є обґрунтованою та такою що підлягає задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржені судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення. 6.Судові витрати. Враховуючи приписи ст. 141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати у розмірі 1073 гривень 60 копійок підлягають залишенню за позивачем.

Outcome: approved