Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-10 00:00:00

Прокурор звернувся до суду із даним позовом до відповідача, посилається на те, що вироком Герцаївського районного суду Чернівецької області від 12.05.2023 (справа № 714/349/23) [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України - незаконна порубка дерев у лісах, що заподіяло істотну шкоду. Зокрема, судом встановлено, що 07 лютого 2023 р. [PERSON] , реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на незаконну порубку дерев, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог ст.ст.4, 24, 67, 68, 69 Лісового Кодексу, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, знаходячись в лісі на території кварталу № 18, виділі № 13 Герцаїського лісництва Подільського лісового офісу філії «Чернівецьке лісове господарство», що в адміністративних межах населеного пункту с.Могилівка Чернівецького району Чернівецької області, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили здійснив рубку одного дерева породи «липа», чим вчинив незаконну порубку дерева у лісі, що заподіяло істотну шкоду та спричинив державі матеріальну шкоду на суму 27 258 гри. 26 коп. Шкода, завдана кримінальним правопорушенням, з відповідача в порядку кримінального судочинства не стягнута. Просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі та стягнути завдану шкоду з відповідача. В судове засідання прокурор не з`явився, однак подав суду письмову заяву про розгляд без її участі та задоволення позовних вимог в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, однак подав до суду письмову заяву про визнання позовних вимог та розгляд справи без його участі. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Стаття 131-1 Конституції України встановлює, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до вимог ч.ч.1, 3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист таких інтересів, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Згідно вимог ст.56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі, обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Таким органом, відповідно до ст.ст.6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. Аналогічні положення викладені в рішенні Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі про представництво прокуратурою інтересів держави в суді, де зазначено, що прокурор самостійно визначає і обґрунтовує у заяві, в чому полягає порушення інтересів держави. На виконання покладених на органи прокуратури функцій та завдань, реалізуючи права, передбачені вказаними нормативно - правовими актами, прокурор звертається до суду з даною позовною заявою виходячи з наступного. Згідно ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згадані норми Конституції України відтворюються в ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природиього середовища», що зобов`язує громадян України берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб`єктів; вносити штрафи за екологічні правопорушення; компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Статтею 1 Лісового кодексу України передбачено, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення погреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Згідно ст.7 Лісового кодексу України, ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Судом встановлено, що вироком Герцаївського районного суду Чернівецької області від 12.05.2023 (справа № 714/349/23) [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України - незаконна порубка дерев у лісах, що заподіяло істотну шкоду. Також судом встановлено, що 07 лютого 2023 р. [PERSON] , реалізуючи свій злочинний умисел спрямований на незаконну порубку дерев, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог ст.ст 4, 24, 68, 69 Лісового Кодексу, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відтворення лісу, незаконно без спеціального дозволу, який посвідчується відповідним документом (лісорубним квитком, ордером), виданим уповноваженим органом, діючи умисно, з корисливих мотивів, знаходячись в лісі на території кварталу № 18, виділі № 13 Герцаїського лісництва Подільського лісового офісу філії «Чернівецьке лісове господарство», що в адміністративних межах населеного пункту с.Могилівка Чернівецького району Чернівецької області, шляхом повного відокремлення стовбура від кореня у спосіб спилювання, за допомогою бензопили здійснив рубку одного дерева породи «липа», чим вчинив незаконну порубку дерева у лісі, що заподіяло істотну шкоду та спричинив державі матеріальну шкоду на суму 27 258 гри. 26 коп. Встановлено судом, що шкода завдана кримінальним правопорушенням з відповідача в порядку кримінального судочинства не стягнуто. Статтею 127 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно - небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні. Частина 3 ст.128 КПК України передбачає, що цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Відповідно до ч.7 ст.128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. У зв`язку з цим, прокурором пред`являється даний позов в інтересах держави в особі Герцаївської міської ради Чернівецького району Чернівецької області, яка є отримувачем коштів за завдану відповідачем шкоду та відповідно до вимог закону є органом, уповноваженим діяти у даних правовідносинах. Так, згідно вимог ч.1 ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Статтею 16 вказаного Закону встановлено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах. До відання виконавчих органів міських рад, згідно із ст. 33 вказаного Закону віднесено здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення. Окрім цього, повноваження місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища також встановлені в статтях 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції яких, поряд з іншими функціями, віднесено, здійснення координації діяльності відповідних, спеціально уповноважених, державних органів управління в галузі охорони навколишнього природного середовища на їх території. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до законодавства України. Нормами ч.1 ст.28 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчі органи сільської, селищної та міської ради наділені повноваженнями щодо забезпечення виконання бюджету та здійснення контролю за дотриманням зобов`язань щодо платежів до місцевого бюджету на підприємствах і в організаціях незалежно від форм власності, а стаття 61 даного законодавчого акту доповнює, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України. Статтею 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населенн^послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. Зі змісту ст.107 Лілового кодексу України вбачається, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і в порядку, визначених законодавством України. Шкода, яка заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Згідно із приписами ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громади - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. До джерел формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, республіканський Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, які утворюються за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Кошти місцевих, республіканського Автономної Республіки Крим і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватись тільки для цільового фінансування природоохоронних та ресурсозберігаючих заходів, в тому числі наукових досліджень з цих питань, ведення державного кадастру територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також заходів для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення. Так, відповідно до вироку Герцаївського районного суду від 12.05.2023 (справа № 714/349/23) самовільна порубка дерева була здійснена в кварталі № 18 виділу № 13 Герцаївського лісництва Подільського лісового офісу філії «Чернівецьке лісове господарство», що в адміністративних межах населеного пункту с. Могилівка Чернівецького району Чернівецької області, яке входить до складу Герцаївської об`єднаної територіальної громади, інтереси якої представляє Герцаївська міська рада Чернівецького району Чернівецької області, а відтак кошти за шкоду, завдану протиправними діями [PERSON] , повинні зарахуватись на рахунок Герцаївської міської ради Чернівецького району Чернівецької області з подальшим їх розподілом у відповідних пропорціях між місцевим, обласним та Державним бюджетами. З метою встановлення підстав для представництва органами прокуратури інтересів держави Чернівецька окружна прокуратура 27.06.2023 скерувала на адресу Герцаївської міської ради лист, в якому зазначила про вищевказані порушення законодавства та необхідність вжиття заходів щодо стягнення до бюджету збитків, завданих навколишньому природному середовищу. З листа Герцаївської міської ради № 01.2-13/736 від 04.07.2023 року вбачається, що заходи, спрямовані на стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою дерева [PERSON] , органом місцевого самоврядування не вживались, що свідчить про бездіяльність сільської ради, як органу, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Не вжиття заходів щодо відшкодування шкоди, завданої громадянином [PERSON] довкіллю, перешкоджає фінансуванню у повному обсязі місцевих та загальнодержавних природоохоронних програм, в тому числі, пов`язаних із відновленням лісових насаджень, збереженням флори та фауни, забезпеченням сталого екологічного розвитку, що є порушенням інтересів держави, яка у відповідності із ст.16 Конституції України гарантує забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України. У зв`язку із вищенаведеним, враховуючи бездіяльність органу, який уповноважений здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Герцаївської міської ради Чернівецького району Чернівецької області, яка не дивлячись на обізнаність про завдання шкоди навколишньому природному середовищу в її адміністративних межах, встановлення винної особи, яка її завдала, не вжила жодних заходів для її стягнення для зарахування до відповідних бюджетів, тому Чернівецька окружна прокуратура звернулася до суду з вказаною позовною заявою. При цьому, суд враховує правову позицію Великої Палати Верховного Суду (постанова від 15.10.2019 року у справі № 903/129/18), що факт не звернення до суду уповноваженим органом з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства, свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у органів прокуратури виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду із позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Також, відповідно до положень п.п.38-40 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі №912/2385/18 від 26.05.2020 року бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. Пунктом 81 цієї ж постанови передбачено, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необгрунтованим. Наведене зумовило наявність підстав для звернення прокурора до суду з даним позовом. Згідно з приписами ст.16 ЦК України, одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків (шкоди). Статтею 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності з положеннями п.1 ч.3 ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Зі змісту ст.107 Лісового кодексу України вбачається, що громадяни зобов`язані відшкодуватилшкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, г розмірах і порядку, визначених законодавством України. Шкода, яка заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Таким чином, внаслідок незаконної порубки дерев [PERSON] завдано державі шкоди на суму 27 258 гри 26 коп, яка підлягає стягненню з відповідача на користь держави в особі Герцаївської міської ради. На виконання вимог ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» Чернівецькою окружною прокуратурою до звернення до суду повідомлено відповідача про пред`явлення вказаного позову. Пунктом 6 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що позивачі у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Згідно зі ст.56 ЦПК України, діючи в інтересах держави в особі Герцаївської міської ради Чернівецького району Чернівецької області, прокурор має процесуальні права і обов`язки позивача, у зв`язку з чим за подання вказаної позовної заяви звільнений від сплати судового збору. У відповідності до ч.1 ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За таких обставин, оскільки позивач був звільнений від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, то з відповідача на користь держави, належить стягнути судовий збір в розмірі 1073,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved