Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-10 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області звернувся з позовом [PERSON] до Бучанської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Шех Ксенія Григорівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви вказує, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . [PERSON] проживала за адресою: [ADDRESS] . Спадкодавець - [PERSON] проживала одна, прямих спадкоємців не мала. Позивач був далеким родичем померлої та час від часу провідував її, допомогав та поховав її за свої кошти. В кінці жовтня 2021 року Позивачу стало відомо про існування заповіту, складеного на [PERSON] . Заповіт складений 06.01.2012 року за реєстровим №2-21, державний нотаріус Журавель А.М. , яким Спадкодавець заповідала все майно, що залишиться після її смерті. Позивач звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини, але 11 листопада 2021 року отримав відмову, в зв`язку з пропущенням шестимісячного строку. На підставі зазначеного, просить суд визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 26.01.2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 12.07.2023 року закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Бучанської міської ради, третя особа: Приватний нотаріус Шех Ксенія Григорівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи повідомлені належним чином. До суду від представника позивача надійшла заява про слухання справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просили їх задовольнити. Представник відповідача Бучанської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив. Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Шех Ксенія Григорівна в судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду справи повідомлена належним чином, до суду направила заяву про розгляд справи без її участі, та направила до суду лист, в якому повідомила, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась. Враховуючи вищенаведене, суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності сторін за наявними матеріалами справи. У зв`язку з цим, суд, згідно вимогам частини 4 статті 223 та статей 280, 281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти неї. За даних обставин, суд вирішує справу за наявними матеріалами, що передбачено частиною 8 статті 178, статтею 181 ЦПК України. З`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, [NUMBER] . На ім`я [PERSON] , [PERSON] було складено заповіт від 06.01.2012 року за реєстровим №2-21, посвідчений державним нотаріусом Журавель А.М. , яким Спадкодавець заповідала все майно, що залишиться після її смерті. Позивач у визначений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про існування заповіту 11.11.2021 року [PERSON] звернувся до Приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех К.Г. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Постановою Приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех К.Г. від 11.11.2021 року було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Як вбачається з листа Приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Шех К.Г. за Вих. №14/01-16 від 31.01.2023 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] не заводилась, так як [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини, заяв про прийняття спадщини від інших осіб не надходило. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19. В обґрунтування поважності причин, які слугували підставою пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , позивач посилається на необізнаність існування заповіту, складеного на його ім`я. Встановивши, що [PERSON] був необізнаний про наявність заповіту, складеного на його користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підставв для задоволення позову в повному обсязі, встановлення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] і визначення достатнього строку терміном у три місяці, перебіг якого рахується після набрання рішенням законної сили. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. На підставі викладеного,

Outcome: approved