Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

12.12.2022 [PERSON] звернулась до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «СК «Альфа Страхування», про стягнення суми страхового відшкодування. В обґрунтування позову вказано, що 02 серпня 2022 сталась дорожньо-транспортна пригода за участі водія [PERSON] , який керував автомобілем марки «KIA», модель «Cerato», реєстраційний номер [NUMBER] , та транспортним засобом «Субару», р.н. [NUMBER] під керуванням водія [PERSON] , внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження. Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09.09.2022, у скоєнні даної ДТП визнано водія [PERSON] та притягнуто до адміністративної відповідальності. Автомобіль марки «Subaru», модель «Crosstrek», р.н. [NUMBER] належить на праві власності гр. [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] . На момент ДТП автомобіль «KIA», модель «Cerato», реєстраційний номер [NUMBER] був застрахований в ПрАТ «СК «Альфа Страхування». Максимальний розмір страхового відшкодування становить: за шкоду майну 130\~000, 00 грн. з вирахуванням франшизи 1500, 00 грн. Позивач звернувся 04.08.2022 до страхової компанії із заявою про виплату страхового відшкодування, однак відповідачем виплачено страхове відшкодування у розмірі 38\~698, 31 грн., тоді як загальна вартість відновлювального ремонту автомобіля складає 118\~597, 94 грн. Виходячи з викладеного, позивач просить суд стягнути з Приватного акціонерного товариства «СК «Альфа Страхування» різницю між виплаченою сумою страхового відшкодування та реальною сумою збитків та вартості відновлення автомобіля, у розмірі 79\~899, 63 грн. Також просить стягнути з відповідача судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 23\~500, 00 грн. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 20 грудня 2022 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Позивач та її представник в судове засідання не з`явились. Позивачем подана заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином. Неявка належним чином повідомлених учасників справи не перешкоджає розгляду спору, тому суд дійшов висновку про розгляд справи за наявними матеріалами. В силу положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Частиною першою статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч. 1 ст. 628 ЦК України). Згідно ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування; пункт 2 частини першої статті 980 ЦК України). Згідно із ст. 1 Закону України «Про страхування», страхування - це вид цивільно-правових відносин щодо захисту майнових інтересів фізичних осіб та юридичних осіб у разі настання певних подій (страхових випадків), визначених договором страхування або чинним законодавством, за рахунок грошових фондів, що формуються шляхом сплати фізичними особами та юридичними особами страхових платежів (страхових внесків, страхових премій) та доходів від розміщення коштів цих фондів. Статтею 8 Закону України «Про страхування» визначено, що страховий ризик - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 02.08.2022 року о 13.20 год. водій [PERSON] , керуючи автомобілем «Кіа» «Cerato», д/н [NUMBER] , знаходячись по вул. Січових Стрільців, буд. 28 у м. Дніпро, при зміні напрямку руху, не переконалась в безпеці та здійснила зіткнення з автомобілем «Субару» д/н [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] , який рухався в попутному напрямку. Внаслідок ДТП транспортні засоби зазнали механічних пошкоджень. Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 09.09.2022 визнано винним водія «Кіа» «Cerato», д/н [NUMBER] [PERSON] та притягнуто її до відповідальності у виді штрафу в розмірі 850, 00 грн. Відповідальність власника автомобіля «Кіа» «Cerato», д/н [NUMBER] застрахована у Приватного акціонерного товариства «СК «Альфа Страхування». Власником транспортного засобу марки «Subaru», модель «Crosstrek», р.н. [NUMBER] є [PERSON] , що видно з копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу. 04.08.2022 [PERSON] звернулась до страхової компанії Приватного акціонерного товариства «СК «Альфа Страхування» із заявою про виплату страхового відшкодування. Згідно наданого відповідачем розрахунку (калькуляції) № 1388,609 вартість ремонту автомобіля марки «Subaru», модель «Crosstrek», р.н. [NUMBER] складає 40\~198, 31 грн. Згідно інформації з системи Ощад24/7, відповідачем перераховано [PERSON] страхове відшкодування у розмірі 38\~698, 31 грн., за мінусом франшизи у розмірі 1500, 00 грн. Позивач з цим розміром страхового відшкодування не погоджується, оскільки реальна вартість відновлення автомобіля є значно вищою. Так, як убачається з висновку експерта товарознавця по визначенню вартості матеріального збитку КТЗ, № 922 від 14 вересня 2022, вартість матеріального збитку, нанесеного власнику автомобіля «Subaru», «Crosstrek», державний реєстраційний номер [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП, становить 118\~597, 94 грн. У суду виникають обґрунтовані сумніви в правильності та достовірності даного висновку, оскільки автомобіль візуально має незначні пошкодження, й фактично потребує лише заміни двох дверей, рихтування порогу, заміну кількох декоративних (пластикових) елементів та заміну диска. Також суд встановив, що автомобіль не є новим, та має походження із Сполучених Штатів Америки (аукціон Copart). Водночас автомобіль вже був в ДТП на території США, зі значними пошкодженнями передньої частини кузова та із спрацюванням систем безпеки. Наведені обставини у сукупності дають підстави вважати, що такий показник як знецінення ринкової вартості автомобіля, є завищеним експертом, оскільки він використовував порівняльний метод і брав до оцінки аналогічні моделі автомобіля такого самого року випуску і стану, однак не врахував, що автомобіль вже перебував у ДТП, а отже його ринкова вартість, а відтак і знецінення, є істотно меншими. Однак суд не може перебирати на себе функцію експерта товарознавця, тому підстав для відхилення такого висновку експерта немає. Відповідач не оспорював цей висновок, клопотань про призначення товарознавчої експертизи не подавав, тому суд не може з формальних підстав відхилити цей доказ, а відтак приймає його як належний і допустимий. Згідно ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» № 1961-IV від 01.07.2004 року у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи . У разі настання події, яка є підставою для проведення регламентної виплати, МТСБУ у межах страхових сум, що були чинними на день настання такої події, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Статтею 12.1 Закону України «Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» встановлено,\~що розмір\~франшизи при\~відшкодуванні шкоди,\~заподіяної майну\~потерпілих,\~встановлюється при\~укладанні договору\~обов`язкового\~страхування цивільно-правової\~відповідальності і\~не може\~перевищувати 2\~відсотки від\~страхової суми,\~в межах\~якого відшкодовується\~збиток,\~заподіяний майну\~потерпілих. За змістом ст. 29 вказаного Закону у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. З аналізу наведених норм слідує, що страховик зобов`язаний повністю відшкодувати витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу. Зменшення суми страхового відшкодування можливе лише у разі застосування франшизи та з урахуванням зносу транспортного засобу. Інших підстав зменшення суми відшкодування Закон не містить. Аналогічні за змістом висновки викладені у Постановах Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі № 755/18006/15-ц (провадження №14-176цс18); від 03 жовтня 2018 року у справі №760/15471/15-ц (провадження № 14-316цс18). За таких обставин, суд вважає, що позивачем правомірно та в межах встановленого ліміту відповідальності заявлено до відшкодування вартість відновлювального ремонту транспортного засобу у розмірі 118\~597, 94 грн., проте відповідачем необґрунтовано зменшено суму, яка підлягає відшкодуванню, і фактично виплачено позивачу страхове відшкодування у розмірі 38\~698, 31 грн. Згідно ч. 3, 4\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.\~\~Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Зі змісту\~ст. 81 ЦПК України\~випливає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування лежить не на суду, а на сторонах. Відповідачем не доведено, що вказана сума страхового відшкодування нарахована правомірно, оскільки для підрахунку вартості відновлювального ремонту використовувалась програмна платформа Audatex, тому висновок експерта уважається більш точним і детальним дослідженням, а отже цьому доказу судом надається перевага. З урахуванням викладеного, суд вважає, що заявлений позивачем розмір страхового відшкодування є обґрунтованим, тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню залишок суми недоплаченого страхового відшкодування у розмірі 79\~899, 63 грн. За положеннями п. 36.2. ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи, сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. Отже, оскільки виплата спрямовується безпосередньо потерпілій особі, стягується на її користь, суд вважає необхідним зменшити цю суму на податок на додану вартість, тому на користь позивача слід стягнути 66\~583, 03 грн. (сума ПДВ 13\~316, 60 грн.). Таким чином, позовні вимоги слід задовольнити частково. Щодо витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне. Так, за змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частиною четвертою статті 137 ЦПК України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Суд вважає, що заявлені до стягнення суми витрат на професійну правничу допомогу є завищеними. Так, в акті виконаних робіт № 1 від 29 серпня 2023 до Договору про надання правової допомоги № б/н від 24.10.2022 у розділі складання та подання позовної заяви зазначено не Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська, а Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області, на суму 4500, 00 грн. Тому ці витрати компенсації не підлягають. Меморіальний ордер від 29 березня 2023 на суму 2500 грн. містить призначення платежу від імені невідомого [PERSON] , а також не містить вид та найменування послуг, за які здійснюється платіж. Підготовка додатків до позовної заяви, копіювання, роздрукування не може коштувати 1500, 00 грн., оскільки позовна заява містить лише 13 додатків, тому їх роздрукування коштує значно менше. Слухання справи відкладалось, фактично судове засідання проведено не було, оскільки справа розглянута без участі сторін, тому витрати за представництво у суді, моніторинг справи і т.д. є завищеними. Суд, виходячи з вимог розумності та добросовісності, вважає виваженим і справедливим стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000, 00 грн. з огляду на категорію спору, його складність, ціну позову та обсяг проведених процесуальних дій. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір стягується з відповідача пропорційно сумі задоволених позовних вимог. В даному випадку суд частково задовольнив позовні вимоги, процент задоволення яких складає 83,3 %. Відтак, сума судового збору до стягнення складає (992,40 грн. х 83,3 /100) = 826, 66 грн. Зазначену суму слід стягнути з відповідача. На підставі викладеного, згідно ст. ст. 1, 2, 22, 29, 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»,

Outcome: partial