Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-29 00:00:00

Представник позивача - адвокат Поштак Ю.С. в інтересах [PERSON] звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову представник позивача зазначає, що [INFO] померла бабуся заявника, [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про її смерть, та про що виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області зроблено відповідний актовий запис за № 16. За свого життя спадкодавець, проживала у житловому будинку [ADDRESS] . За свого життя [PERSON] (спадкодавець) вчинила заповітне розпорядження, за яким спадкоємцем нерухомості (житлового будинку), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , включаючи земельну ділянку 0,25 га, та зведені на ній житлові і нежитлові будівлі та споруди, а також відповідні права щодо цієї нерухомості, що відповідно до закону можуть бути включені до складу спадщини, призначила свого онука, [PERSON] (позивача). Про існування заповіту складеного на свою користь позивач не знав, він не проживав і не був зареєстрований в одному житловому будинку з спадкодавцем. Про те, що на його користь складено заповіт, дізнався менше ніж за місяць до подачі позову до суду, коли його батько звернувся до нотаріуса щодо впорядкування правовстановлюючих документів на спадкове майно, де йому і було повідомлено про складання заповіту на користь позивача. У зв`язку з викладеним позивач вимушений, звернутись до суду з вказаним позов про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, представник позивача до суду подала заяву з проханням розглянути справу без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, у якій просив розглянути справу за відсутності представника відповідача. Також в заяві зазначив, що не заперечує щодо задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. З матеріалів справи судом встановлено, що [INFO] померла громадянка [PERSON] , про що 24 січня 2023 року виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області України складений актовий запис № 16, та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 24.01.2023 року. 19.08.2019 року [PERSON] , [INFO] , залишила заповіт, який посвідчений секретарем сільської ради, села Чорна Тиса, Рахівського району Закарпатської області, [PERSON] та зареєстрований в реєстрі за № 101. Згідно зазначеного заповіту спадкодавець [PERSON] заповіла позивачу, нерухомість (житловий будинок), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , включаючи земельну ділянку 0,25 га, та зведені на ній житлові і нежитлові будівлі та споруди, а також відповідні права щодо цієї нерухомості, що відповідно до закону можуть бути включені до складу спадщини. Позивач, як спадкоємець за заповітом, у межах встановленого законодавцем шестимісячного строку, не звернувся до нотаріальної контори, оскільки взагалі не знав про існування заповіту на його користь, а про його існування дізнався лише коли батько позивача звернувся до нотаріуса для впорядкування правовстановлюючих документів на спадкове майно. Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24/753/0/4-13 позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлого спадкодавця, у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Так, частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] , суд зазначає наступне. Після смерті спадкодавця [PERSON] , позивач у шестимісячний строк не подав заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки позивачу не було відомо про існування заповіту на його користь. Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивача в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій. За таких обставин суд доходить висновку, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у 3 (три) місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Outcome: approved