Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

У липні 2023 року [PERSON] (далі позивач) звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Фастівської міської ради (далі відповідач), третя особа: приватний нотаріус Фастівського міського нотаріального округу Київської області Сергеєва Альона Василівна, в якому просила суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , протягом двох\~місяців з\~дня набрання\~даним рішенням законної\~сили. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] померла мами позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , земельної ділянки площею 0,1916 га, кадастровий номер 3224987201:01:003:0150 за адресою: Київська обл., Фастівський р-н, с. Мотовилівка, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку та грошового вкладу у ПАТ «Державний ощадний банк України» вартістю 14\~864,23 грн. Позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але їй було повідомлено про те, що [PERSON] пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач вказує, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини нею було пропущено з поважних причин, оскільки вона доглядала свого чоловіка, який хворіє на виразкову хворобу дванадцятипалої кишки з кровотечею, що змусило їх родину постійно звертатись до медичних установ за допомогою.Саме тому останнявимушена звернутись до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заявипро прийняття спадщини. Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулової Н.А. від 11 липня 2023 року відкрито провадження по цивільній справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, витребувано копії матеріалів спадкової справи після смерті [PERSON] . У судове засідання позивач не з`явилась, але подала заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій просила задовольнити позов. Представник відповідача у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, подала клопотання про розгляд справи без її участі, у якому вказала, що не заперечує проти позовних вимог. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, надіслала заяву, де вказала, що не заперечує проти позову та повідомила про те, що спадкова справа після померлої [PERSON] не відкривалась. Розгляд справи\~відбувається в\~судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). Відповідно до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши зібрані в справі письмові докази, вважає за можливе винести рішення у підготовчому судовому засіданні у зв`язку з існуванням визначених ч.3 ст.200 ЦПК України умов та позовні вимоги задовольнити з огляду на наступне. Згідно зі статтями 12,13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлені та підтверджені належними, допустимими та достатніми доказами наступні факти. [INFO] померла [PERSON] , про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 8). Померла [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , яка наразі після укладення шлюбу з [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 10-15). Померлій [PERSON] належить житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, що видане державним нотаріусом Фастівської районної державної нотаріальної контори Київської області Бігіч С.Ю та зареєстровано в реєстрі за №656 (а.с. 16), земельна ділянка площею 0,1916 га, кадастровий номер 3224987201:01:003:0150 за адресою: Київська обл., Фастівський р-н, с. Червона Мотовилівка, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, що видане державним нотаріусом Фастівської районної державної нотаріальної контори Київської області Бігіч С.Ю та зареєстровано в реєстрі за №658 (а.с. 17) та грошового вкладу у ПАТ «Державний ощадний банк України» вартістю 14\~864,23 грн., на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, що видане державним нотаріусом Фастівської районної державної нотаріальної контори Київської області Бігіч С.Ю та зареєстровано в реєстрі за №660 (а.с. 18). Згідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За умовами ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Вимогами статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Враховуючи встановлені судом обставини судом прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за законом на майно після смерті [PERSON] . Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У той же час, за повідомленням приватного нотаріуса Фастівського міського нотаріального округу Київської області Сергеєвої Альони Василівни спадкова справі після смерті [PERSON] не відкривалась. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначила про поважність причин пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки вона доглядала свого чоловіка, який хворіє на виразкову хворобу дванадцятипалої кишки з кровотечею. Так, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб.\~ У подальшому, на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №\~64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №\~2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року №\~133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №\~2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року №\~259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №\~2212-IX, Указом від 17 травня 2022 року №\~341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №\~2263-IX, Указом від 12 серпня 2022 року №\~573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року №\~2500-IX, Указом від 7 листопада 2022 року №\~757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року №\~2738-IX, Указом від 6 лютого 2023 року №\~58/2023, затвердженим Законом України від 7 лютого 2023 року №\~2915-IX, та Указом від 1 травня 2023 року №\~254/2023, затвердженим Законом України від 2 травня 2023 року №\~3057-IX), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб. Таким чином, воєнний стан на території України діє на даний час щонайменше до 15 листопада 2023 року. \~Крім того, відповідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року за № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 року у справі № 676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. У відповідності до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №2210 від 03.05.2022 року, [PERSON] (а.с. 19), у квітні 2022 року останній проходив відповідні обстеження (а.с. 20-22). До суду з даним позовом позивач звернулась у липні 2023 року. Як вказано у постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Варто зауважити, що з 24.02.2022 рокуу зв`язку з військовою агресією проти України на її території було введено воєнний стан, який триває і дотепер. Таким чином, дочка померлої [PERSON] була обмежена у праві звернутись із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, враховуючи хворобу свого чоловіка, яка носить тривалий характер, та у зв`язку з введеним воєнним станом в Україні. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення\~\~особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права. Прецендента практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд прийшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої. На підставі викладеного,

Outcome: approved