Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-14 00:00:00

31 березня 2022 року позивачка [PERSON] разом із додатками відправила позовну заяву поштою до Октябрського районого суду м. Полтави, що підтверджується поштовим конвертом та відповідним штампом на конверті. 06 червня 2022 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] про визнання незаконним та скасування наказу. Посилаючись на те, що незаконно притягнута до дисциплінарної відповідальності, тому змушена звернутися до суду захистом своїх трудових прав. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що відповідач не виконав належним чином свій обов`язок з надання доказів наявності фактів винного вчинення дисциплінарного проступку. Оспорюваний наказ не містять чітких формулювань суті та обставин допущеного проступку, а також дати його вчинення, нормативних посилань на приписи законодавства, що порушені. Відсутні докази вини та наявності причинного зв`язку між діями позивачки (бездіяльністю) і неналежним виконанням покладених на трудових обов`язків, в наказі містяться лише загальні, а не конкретні посилання на порушення посадових обов`язків та вимог законодавства. Оскаржуваний наказ від 12.01.2022 р. № 2-ДС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » вважає незаконним з огляду на порушення Департаментом освіти Полтавської міської ради порядку притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до ст. ст. 147-149 КЗпП України, а саме: -в наказі не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення трудових обов`язків, в чому суть дисциплінарного проступку, за який оголошено догану; -службове розслідування не було проведено належним чином; -не вручена копія наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності; -не надано можливості надати свої заперечення проти наказу; -при обранні виду стягнення не було враховано результати попередньої роботи. Не погоджуючись із притягненням до дисциплінарної відповідальності звернулася до суду за захистом своїх трудових прав. Ухвалою судді Октябрського районного суду м.Полтави Барабанової В.В. 07.06.2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального провадження. 11.07.2022 року представником відповідача подано відзив із додатками. 16.08.2022 року позивачкою подано відповідь на відзив. У зв`язку з рішенням голови Верховного Суду від 23.11.2022 № 176/1/149/-22 про припинення відрядження судді [PERSON] , призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 554/4126/22 ( провадження № 2/554/781/2023), відповідно до розпорядження керівника апарату суду від 02 січня 2023 року. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи розгляд даної справи розподілено судді Тімошенко Н.В. Ухвалою від 03.02.2023 року судді Октябрського районного суду м.Полтави Тімошенко Н.В. прийнята цивільна справа за позовною заявою [PERSON] . Ухвалою від 31.07.2023 року Октябрського районного суду м.Полтави підготовче провадження закрито та призначено до судового розгляду на 15.08.2023 року. В судовому засіданні представник позивачки позовні вимоги підтримала, прохала задовільнити. Представник відповідача\~прохав відмовити\~у задоволенні\~позовних вимог\~з огляду\~на те,\~що в преамбулі до оскаржуваного наказу зазначено, що наказ постановлено у зв`язку із колективним зверненням батьків учнів 3-го класу Гімназії №12 Полтавської міської ради щодо захисту прав їхніх дітей, беручи до уваги висновки комісії Департаменту освіти Полтавської міської ради створеної наказом № 431 від 21.12.2021р. «Про проведення службового розслідування у Гімназії №12 Полтавської міської ради», враховуючи, що директором школи не було своєчасно вжито заходів щодо попередження ситуації, яка мала негативний вплив на учасників освітнього процесу та імідж закладу. Підставою для постановления оскаржуваного наказу була колективна скарга на адресу заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів Тарашевської С.К. від батьків учнів 3-го класу, в якій батьки зазначають про приниження їх дітей старшокласниками в туалеті, що проявлялось у застосуванні фізичного і психологічного насильства. 14.12.2021р. було усне звернення до директора школи, однак 15.12.2021р. і 16.12.2021р. випадки знущання не припинялись, тому батьки вважають, що адміністрація школи не має авторитету серед учнів старших класів, або вирішення питань, які порушують права дитини, не є пріоритетом для неї. Згідно наказу Департаменту освіти Полтавської міської ради №43 1 від 21.12.2021р. «Про проведення службового розслідування у Гімназії №12 Полтавської міської ради» у зв`язку із колективною скаргою батьків учнів 3-го класу Гімназії №12 Полтавської міської ради від 20.12.2021р. щодо принижень та знущань учнів школи було створено відповідну комісію. За наслідками проведення службового розслідування комісією було встановлено, що образи дітей 3-го класу зі сторони старшокласників дійсно мали місце, як і приниження учнів 8-го класу. Ситуація довгий час залишалась некерованою з боку адміністрації школи, на усні звернення батьків учнів 3-го класу директор Гімназії №12 [PERSON] відреагувала не одразу, що призвело до поглиблення конфлікту між вчителем 3-го класу [PERSON] та учнями 8-го класу і їх батьками. Класний керівник 8- го класу взагалі не відреагувала на звернення своїх учнів про допомогу, що спровокувало конфлікт між вчителем [PERSON] і учнями 8- го класу. Адміністрація закладу та батьки учнів 8-го класу звернулись до відділення поліції № 1 Полтавського районного управління ГУНП, в чому комісія вбачає дискримінацію учнів 3-го класу. Директор та адміністрація закладу займалась захистом прав та інтересів учнів 8-го класу, не захистивши права учнів 3-го класу та не налагодили співпраці між класними керівниками обох класів. Директор Гімназії 12 [PERSON] повідомила членам комісії про те, що не має впливу на вчителя [PERSON] та не може знайти порозуміння з батьками учнів 3-го і 8-го класу, через що ситуація вийшла з під контролю та її підхопили ЗМІ та соцмережі. Під час проведення службового розслідування було з`ясовано, що директор Гімназії №12 [PERSON] не може забезпечити ефективну взаємодію та співпрацю з батьками, підтримувати сприятливий морально-психологічний клімат у колективі. Відповідно до п.3.38.2 Розділу З «Завдання та обов`язки» посадової інструкції директора комунального закладу. Згідно пояснень вчителя початкових класів [PERSON] №Б041.1.-11/13282 від 28.12.2021р. він зазначає, що директор [PERSON] у своєму листі №621 від 10.12.2021р., адресованому Департаменту освіти, неправдиво викладає ситуацію, маніпулює поясненнями за допомогою фіктивних пояснювальних на спірну ситуацію щодо конфлікту учнів З і 8 класів ні завуч, ні директор не реагував . У зв`язку із зазначеним [PERSON] зазнав нападу одного із батьків дітей, що змусило вчителя викликати працівників поліції до школи. Крім того, в процесі проведення службового розслідування Центром практичної психології і соціальної роботи МРЦ було проведено дослідження з приводу вивчення соціально-психологічного клімату в педагогічному колективі. За наслідками його проведення від 28.12.2021р. в розділі «зведені результати вивчення соціально-психологічного клімату в педагогічному колективі Гімназія №12 м. Полтава» зазначено, що отримані показники не дозволяють вважати педагогічний колектив згаданого закладу освіти достатньо згуртованим. 4 педагоги отримали лише негативні вибори та набули групового статусу «відторгнуті», 3 педагогів серед яких адміністрація школи отримали показник 3, що є досить низькою відміткою. При притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності роботодавець діяв у відповідності до зазначених норм матеріального права, невідкладно після отримання колективної скарги батьків 20.12.2021р. на наступний день було створено комісію про проведення службового розслідування. 05.01.2022р. позивач [PERSON] подала свої письмові пояснення з приводу зазначеного в скарзі і в строк, визначений ч.1 ст. 148 КЗгіП, було винесено оскаржуваний наказ №2-дс від 12.01.2022р. Про зміст вказаного вона була повідомлена 13.01.2022р., про що мається її підпис на ньому. З цих підстав представник відповідача прохав відмовити у задоволенні позовних вимог. Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши подані сторонами належні та допустимі докази в їх сукупності, встановивши фактичні обставини справи, проаналізувавши законодавство, що регулює спірні правовідносини між сторонами, суддя приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав. Судом встановлено, що 20 грудня 2022 року до виконавчого комітету Полтавської міської ради на ім`я заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів Тарашевській Світлані Казимирівні надійшла колективна скарга від батьків учнів 3 класу гімназії № 12 (контактна особа [PERSON] ). У скарзі зазначено, що батьки зверталися до учнів старших класів, а саме до хлопців, прізвища яких невідомо, які неодноразово принижували їх дітей у чоловічому туалеті, ображали нецензурними словами, виштовхуючи насильно за двері або не впускали взагалі. Діти бояться ходити до туалету, незнаючі, що їх там чекає. 14.12.2021 року зроблено усне звернення до адміністрації школи, директора школи [PERSON] батьком учня [PERSON] з приводу даної ситуації, але 15.12.21 та 16.12.21 продовжилися випадки знущань та принижень над учнями початкової школи. Тому, скаржники прийшли до висновку у скарзі, що адміністрація школи не має авторитету серед учнів старших класів або вирішення питань, які порушують права дитини не є пріоритетом для неї. Наказом від 21.12.2021 року № 431 начальника управління освіти Департаменту освіти виконавчого комітету Полтавської міської ради Трибрат О.Е. призначено проведення службового розслідування колективної скарги батьків учнів 3-го класу гімназії № 12 у період з 22.12.2021 до 06.01.2022 року щодо принижень та знущань, зі слів батьків, по відношенню до їхніх дітей з боку учнів старших класів та з метою недопущення дискримінації та порушень прав учасників освітнього процесу. 21.12.21-23.12.2021 року були опубліковані статті аналогічного змісту колективної скарги батьків лише учнів 3-го класу, зокрема: - «Закривають у туалеті та виганяють голими на вулицю: у Полтаві 8-класниці влаштували у школі "дідівщину" (22 грудня 2021, 12:22 https://www.segodnya.ua/ua/regions/others/zakryvayut-v-tualete-i-vygonyayut-golymi-na-ulicu-v-poltave-8-klasnicy-ustroili-v-shkole-dedovshchinu-1592452.html), - «У Полтаві 8-класниці влаштували у школі "дідівщину" і гноблять молодших учнів» (10:57, 22.12.21 https://tsn.ua/ukrayina/u-poltavi-8-klasnici-vlashtuvali-u-shkoli-didivschinu-i-gnoblyat-uchniv-molodshih-klasiv-1938058.html), - В Полтаве школьницы устроили травлю ученикам младших классов 11:40,\~22.12.21 (https://www.unian.net/incidents/v-poltave-shkolnicy-ustroili-travlyu-uchenikam-mladshih-klassov-novosti-ukraina-11650810.html), - У полтавській школі через сварку між дітьми батько учениці ледь не побив вчителя (https://kolo.news/category/osvita/29745) 22 грудня 2021, 14:00\~, \~ \~ \~ \~- Учениці знущаються над молодшими дітьми: викидають на мороз без курток і не пускають в туалет (https://politeka.net/uk/society/360678-uchenicy-izdevayutsya-nad-mladshimi-detmi-vybrasyvayut-na-moroz-bez-kurtok-i-ne-puskayut-v-tualet\~) 23 грудня, 16:13, \~ \~ \~ \~- Закривають\~в туалеті,\~виганяють на\~вулицю без\~одягу:\~учні третього\~класу скаржаться\~на цькування\~( https://www.youtube.com/watch?v=wVERjugqLxk) YouTube\~·\~PTV UA\~·\~21 груд. 2021?р., \~ \~ \~ \~- Їх\~закривають\~в\~туалеті,\~виганяють\~на вулицю без одягу та постійно чіпляються [INFO] , - Полтава 21.12.2021. У гімназії №12 процвітає дідівщина Батьки запевняють, що старшокласники цькують їх дітей, які навчаються у третьому класі. Їх закривають в туалеті, виганяють на вулицю без одягу та постійно чіпляються. «Вони викинули його за шкірку на вулицю в одній кофті й тримали там майже всю перерву. Він плакав та дуже замерз й хотів йти додому в такому вигляді», розповіла мама учня третього класу. При чому, в основному малих не хлопці-старшокласники, а дівчата з восьмого класу. Класна керівниця восьмого класу запевняє, що конфліктів в її учнів з іншими раніше не було. Але з дівчатами вже провела роз`яснювальну бесіду. Щоб з`ясувати всі подробиці в школі встановили спеціальну комісію (https://www.facebook.com/Poukrajnski/videos/%D0%BF%D0%BE%D0%BB%D1%82%D0%). Відповідно до частин 1 та 2 ст. 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України; не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.8 При цьому відповідно до ст.. 34 Основного Закону кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя. Згідно з рішенням Конституційного Суду України щодо офіційного тлумачення положень частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України (від 20 січня 2012 року № 2-рп/2012) положення частини першої статті 32 та частини третьої статті 34 Конституції України перебувають у системному взаємозв`язку і передбачають як недопустимість порушення права людини на недоторканність особистого та сімейного життя, так і реалізацію особою права на вільне збирання, зберігання, використання і поширення інформації. Так, згідно зі ст. 3 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», преса не може бути використана, серед іншого, для втручання в особисте і сімейне життя особи, крім випадків, передбачених законом; завдання шкоди честі і гідності особи; розголошення будь-якої інформації, яка може призвести до вказання на особу неповнолітнього правопорушника без його згоди і згоди його представника. Тому, доводи, які викладені у публікаціях можуть бути прийняти судом до уваги з урахуванням всіх обставин, які встановлені також і судом. Оприлюднення журналістами матеріалу, що містить певні, зазвичай оціночні судження, можуть завдати шкоди репутації особи. Саме даної теми стосуються більшість рішень Європейського суду щодо України («Ляшко проти України», «Українська Прес-група проти України», «Газета «України Центр» проти України», «Редакція газети «Правовое дело» та «Штекель проти України», «Українська Прес-група проти України», «Салов проти України», «Марченко проти України», «Мирський проти України»). Суд неодноразово наголошував, що у такому випадку оприлюднена інформація не повинна завдавати шкоди репутації та правам інших осіб. Для цього необхідне дотримання низки правил. 1. Повинен існувати суспільний інтерес (зацікавлення) в поширенні такої інформації. 2. Поширюючи таку інформацію, журналісти повинні діяти добросовісно, ґрунтувати свої матеріали на точній фактичній базі, надавати точну та надійну інформацію. Також, у своїй практиці Суд розрізняє факти та оціночні судження. Якщо існування фактів може бути підтверджене, то правдивість оціночних суджень, з правової точки зору, не піддається доведенню. Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлення думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється ст. 10 Європейської Конвенції з прав людини. При цьому, навіть коли мова йде про оціночне судження, воно згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, повинне бути підкріплено достатньою фактичною базою. 06.01.2022 року відповідно до акту комісії зазначено, що образи дітей 3-го класу зі сторони старшокласників дійсно мали місце, як і приниження учнів 8-го класу. Ситуація довгий час залишалася некерованою з боку адміністрації школи, на усні звернення батьків учнів 3-го класу директор Гімназії № 12 [PERSON] відреагувала не відразу, що призвело до поглиблення конфлікту між вчителем 3-го класу [PERSON] та учнями 8-го класу і їх батьками. Класний керівник 8-го класу [PERSON] взагалі не відреагувала на звернення своїх учнів про допомогу, що в свою чергу спровокувало конфлікт між учнями 8-го класу і вчителем [PERSON] . Аналогічні доводи викладені комісією у доповідній записці до начальника управління освіти Департаменту освіти виконавчого комітету Полтавської міської ради Трибрат О.Е. 28.12.2021 року від вчителя початкових класів гімназії № 12 [PERSON] до начальника Департаменту освіти виконавчого комітету Полтавської міської ради Трибрат О.Е. надійшла заява про відсторонення від посади директора [PERSON] , враховуючи її некомпетентні дії. За результатами службового розслідування виданий наказ начальника управління освіти Департаменту освіти Полтавської міської ради Оксани Трибрат, погодженого заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів Світланою Тарашевською від 12.01.2022 р. № 2-дс про притягнення [PERSON] , директора Гімназії № 12 Полтавської міської ради, до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків у частині організації освітнього процесу відповідно до вимог чинного законодавства, здійснення захисту прав учнів, підтримки сприятливого морально-психологічного клімату в колективі та забезпечення дотримання етичних норм поведінки працівниками закладу. Підстава: акт від 06.01.2022 року «Про розгляд колективної скарги батьків учнів 3-го класу Гімназії № 12 Полтавської міської ради», пояснювальна [PERSON] від 05.01.2022 року. (а.с.128) Судом встановлено, що скарги батьків у грудні 2021 року були як учнів 3 класу так і батьків учнів 8 класу, які залишилися поза увагою управління освіти і не були відображені у результатах службової перевірки, що могло вплинути на об`єктивні результати перевірки. Наказ про накладення на позивачку дисциплінарного стягнення не відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема в ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення трудових обов`язків директором [PERSON] . Висновки членів комісії, які зазначені у результатах службового розслідування про те, що адміністрація закладу та батьки учнів 8-го класу звернулись до відділення поліції № 1 Полтавського районного управління ГУНП, в чому комісія вбачає дискримінацію учнів 3-го класу, є помилковими, не можуть прийняті судом до уваги, так як суперечать нормам діючого законодавства. Відповідно до статті 40 Конституції України усі мають\~право направляти\~індивідуальні чи\~колективні письмові\~звернення або\~особисто звертатися\~до органів\~державної влади,\~органів місцевого\~самоврядування та\~посадових і\~службових осіб\~цих органів,\~що зобов`язані\~розглянути звернення\~і дати\~обґрунтовану відповідь\~у встановлений\~законом строк. Зокрема, слід зазначити, що звернення громадян до правоохоронного органу, що містять певні відомості про недодержання законів посадовими або службовими особами, передаються чи повідомляються не з метою доведення таких відомостей до громадськості чи окремих громадян, а з метою їх перевірки уповноваженими на це законом іншими посадовими особами. Тому, такі звернення за змістом частини першої статті 7 Цивільного кодексу не можуть вважатися такими, що приводять до дискримінації і до поширенням відомостей, які порочать честь, гідність чи ділову репутацію або завдають шкоди інтересам посадової чи службової особи правоохоронного органу.(абзац п`ятий пункту 3 мотивувальної частини) Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина [PERSON] про офіційне тлумачення положення частини першої статті 7 Цивільного кодексу Української РСР (справа про поширення відомостей) від 10 квітня 2003 року\~№ 8-рп/2003. Аналізуючи зміст колективної скарги батьків учнів 3-го класу, що стало підставою для проведення службового розслідування та притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності є приниження їх дітей у чоловічому туалеті, образи нецензурними словами, виштовхування насильно за двері, внаслідок чого діти бояться ходити до туалету, незнаючі, що їх там чекає з боку учнів старших класів, а саме хлопців, прізвища яких невідомо. Прізвища вказаних хлопців гімназії та період порушень прав учнів 3-го класу, не були встановлені і при проведення службового розслідування, проведеного управлінням освіти Департаменту освіти виконавчого комітету Полтавської міської ради в складі комісії. Крім того, судом встановлено, що початком конфлікту у гімназії стали події 08.12.2021 року, а саме на ґрунті поведінки окремих учнів 3 класу та відповідної реакції окремих учениць 8 класу, а також порушення норм ділового спілкування та педагогічної етики відносно учениць 8 класу класоводом 3 класу [PERSON] 09.12.2021 р. класний керівник 8 класу [PERSON] повідомила директора гімназії [PERSON] про те, що учні 3 класу протягом певного проміжку часу провокували своєю зухвалою поведінкою учениць 8 класу, які адекватно ставились до різноманітних проявів дитячої активності. 8 грудня 2021 року така поведінка учнів 3 класу спричинила пошкодження одягу однієї з учениць 8 класу, а одяг іншої був частково облитий водою. Це призвело до ескалації конфлікту між дітьми, в який втрутився класовод 3 класу [PERSON] і не розбираючись у причинах інциденту, порушуючи норми ділового спілкування та педагогічної етики, образив учениць 8 класу в присутності їхнього класного керівника та вигнав з учительської. Дівчата були морально пригнічені, на фоні чого батько однієї з учениць 8 класу, дізнавшись про те, що сталося, намагався особисто поговорити з класоводом [PERSON] на території школи, але той, поводячись надто емоційно, викликав поліцію, мотивуючи ніби-то загрозою фізичної розправи. Наказом № 46 від 09.12.2021 р. «Про проведення службового розслідування та створення комісії для встановлення причин порушення педагогічної етики вчителем [PERSON] » негайно було створено комісію для розслідування події, що сталася 08.12.2021 р. між [PERSON] та ученицями 8 класу. В ході службового розслідування комісією було відібрано пояснення класного керівника 8 класу [PERSON] , учениць 8 класу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , медичної сестри, соціального педагога, а також класовода 3 класу [PERSON] . Одночасно з проведенням службового розслідування, було направлено копії зібраних матеріалів до Відділу Національної поліції № 1 РУП ГУНП у Полтавській області із запитом у сприянні вирішення ситуації, що сталася. В результаті службового розслідування комісією було встановлено: 1) учні 3 класу протягом тривалого часу провокували своєю зухвалою поведінкою учениць 8 класу, які адекватно ставились до такої поведінки, але прохали про допомогу як свого класного керівника [PERSON] , так і неодноразово повідомляли класовода 3 класу [PERSON] . Останній ніяк не реагував на їх численні прохання приборкати незадовільну поведінку учнів його класу, і радив звернутись до [PERSON] ; 2) 08.12.2021 р. незадовільна поведінка учнів з класу [PERSON] призвела до пошкодження одягу однієї з учениць 8 класу. [PERSON] закрили вхідні двері гімназії, не впустивши в приміщення одного з учнів, що їх займав. Самотужки відкрити їх не змоги й позвали по допомогу своїх однокласників. Замість того, щоб провести виховні заходи із власними учнями, [PERSON] в приміщенні учительської, грубо порушуючи норми педагогічної етики та ділового спілкування, допустив дисциплінарний проступок, а саме накричав на учениць 8 класу в присутності їхнього класного керівника, принизив їхню гідність, спричинив сильний психологічний тиск та стрес, нівелюючи норми педагогічної діяльності; 3) під час службового розслідування [PERSON] неодноразово запрошувався комісією для розмови з приводу ситуації, що склалась, але кожного разу під час бесіди він постійно перебивав членів комісії, з ним неможливо було провести конструктивну розмову, яку він самовільно переривав, залишаючи кабінет; 4) [PERSON] порушив пп. д) п. 3.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку гімназії № 12, яким вчителів зобов`язано дотримуватися педагогічної етики, моралі, поваги, поважати гідність дитини. Комісією рекомендовано директору гімназії розглянути питання про дисциплінарне стягнення. 20.12.2021 р. в.о. директора гімназії було направлено листа до Департаменту освіти Полтавської міської ради щодо ситуації з конфліктом між класоводом [PERSON] та ученицями 8 класу. За результатами розгляду заяви матері учня 3 класу [PERSON] на засіданнях комісії щодо розслідування події, що відбулася 08.12.2021 р. між ученицями 8 класу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та учнем 3 класу [PERSON] було встановлено, що учениці дійсно закрили вхідні двері в гімназію, коли учень 3 класу [PERSON] був на вулиці без верхнього одягу та не змогли фізично одразу відкрити їх, тому попросили про допомогу однокласників. З ученицями було проведено профілактичні бесіди та вирішено підвищити нагляд за поведінкою учениць 8 класу задля уникнення подібних конфліктів у майбутньому. Наказом від 29.12.2021 р. № 228 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » було констатовано, що 08.12.2021 р. класовод 3 класу [PERSON] вчинив дисциплінарний проступок, який полягав у тому, що [PERSON] у присутності здобувачів освіти та вчителів гімназії № 12 Полтавської міської ради, безпідставно та всупереч п. 3.11 Статуту, п. 2.17, 2.18, 2.23 Посадової інструкції, пп. б) п. 3.2 та пп б), д), е) п. 3.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку ображав та принижував учениць 8-го класу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . У діях [PERSON] наявний склад дисциплінарного проступку внаслідок неналежного виконання ним посадових обов`язків. Притягнуто класовода 3-го класу [PERSON] до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. Копію наказу від 29.12.2021 р. № 228 було вручено [PERSON] , але від підписання про ознайомлення з ним останній відмовився, про що було складено відповідний акт. Крім того, листом ВНП № 1 РУП ГУНП у Полтавській області № 2863/115/103/01/05-2021 від 20.12.2021 р. було повідомлено, що в ході перевірки матеріалів інспектором ювенальної превенції Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області було виявлено факт вчинення [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП України, про що складено адміністративний протокол та направлено до Ленінського районного суду м. Полтави для подальшого розгляду та прийняття рішення по суті. До відділення поліції № 1 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області надійшло звернення від Полтавської гімназії № 12 та від гр. [PERSON] , 1988 р.н., про те, що 08.12.2021 року близько 13:00 у приміщенні гімназії № 12 за адресою: [ADDRESS] класу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] стався конфлікт з класним керівником 3 класу [PERSON] . 08.12.2021 року у приміщенні гімназії № 12 близько 13:00 вищезазначені учениці підійшли до вчителя [PERSON] з проханням заспокоїти його учнів З класу та провести з ними бесіду, тому що вони постійно зачіпають та ображаються учнів 8 класу та зокрема вищезазначених учениць. У ході розмови [PERSON] завів учениць до учительської, у кабінеті також знаходилась класний керівник 8 класу [PERSON] та почав розмовляти із ними у підвищеному та грубому тоні, сильно кричав, ображав, принижував їхню честь та гідність, не давав можливості нікому висловити свою думку. Потім вигнав дівчат з учительської, після чого вони сильно розплакалися через ці приниження та крик з боку вчителя [PERSON] .. У ході проведення перевірки інспектором ювенальної превенції Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області виявлено факт вчинення адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП гр. [PERSON] , у результаті чого складений протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП стосовно гр. [PERSON] , який направлено до Ленінського районного суду м. Полтава для подальшого розгляду та прийняття рішення по суті. Також стосовно цієї ситуації 17.12.2021 року у Полтавській гімназії № 12 було скликано комісію для обговорення результатів опитування щодо випадку порушення педагогічної етики [PERSON] 06.01.2022 р. батьківський колектив 8 класу було листом повідомлено про результати розгляду інциденту з [PERSON] . Одночасно з викладеними вище подіями, 20.12.2021 р. від батьків учнів 3 класу надійшла колективна скарга на поведінку учнів старших класів, а саме хлопців, прізвища яких батькам-авторам скарги були невідомі. У скарзі йшлося про те, що хлопці-старшокласники принижують дітей 3 класу у чоловічому туалеті. Негайно після надходження даної скарги позивачкою було видано наказ № 47 від 20.12.2021 «Про проведення службового розслідування та створення комісії для встановлення факту приниження здобувачів освіти 3 класу учнями старших класів». В ході роботи комісії було опитано низку учнів, з`ясовано, що була ситуація, коли учні 8 класу попросили вийти з туалетної кімнати учнів 8 класу, але це сталося після того, як ті вийшли з кабінок та почали задиратися до них. Також були опитані дівчата, які повідомили, що одного разу вони притримали двері кімнати для миття рук, не випускаючи учня 3 класу, реагуючи на образи з його боку. Таким чином, недопущення учнів 3 класу було результатом їх провокативної поведінки відносно учнів 8 класу. Класним керівникам було надано рекомендації провести профілактичні бесіди з метою попередження та уникнення випадків приниження гідності учнів. 18.01.2022 р. батьківському колективу 3 класу було листом повідомлено про результати розгляду скарги. Викладене дає дійти суду до висновку, що директором школи було вжито всіх належних заходів для здійснення захисту прав учнів з метою забезпечення подальшого дотримання етичних, моральних норм поведінки працівниками закладу та дотримання ними принципів педагогічної етики. Згідно з ч. 1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення, як догана. Відповідно до ч. 1 ст. 148 цього Кодексу дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. За порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення (частина перша статті 147 КЗпП України). Згідно з трудовим законодавством при накладенні дисциплінарних стягнень існує спеціальний порядок, якого роботодавець зобов`язаний дотримуватись для того, щоб застосування дисциплінарного стягнення було законним. Дотримання цих умов, з одного боку, надає право роботодавцю накласти на працівника дисциплінарне стягнення, з іншого виступає гарантіями для працівника від порушень його прав. Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (ч.1 ст. 253 ЦК України). Згідно із ч. 3 ст. 254 ЦК України строк, що визначений місяцями, спливає у відповідне число останнього місяця строку. Згідно зі статтею 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення до працівника, власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції. КЗпП України не містить переліку випадків, в яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються попередня робота працівника, його ставлення до праці. До застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку зазначити мотиви застосування стягнення. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Верховний Суд у постанові від 16.11.2020 р. у справі № 137/102/18 (провадження № 61-8638 св19) надав наступний правовий висновок щодо накладення дисциплінарного стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) й повідомляється працівникові під розписку (частини третя-четверта статті 149 КЗпП). Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила та порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Аналогічний висновок викладений, зокрема, в постановах Верховного Суду від 27 січня 2020 року в справі № 451/784/17 (провадження № 61-40344св18), від 16 грудня 2019 року в справі № 554/8674/17 (провадження № 61-40923св18). В наказі безпосередньо не йдеться про конкретно виражений проступок, вчинений у часовому проміжку між 08.12.2021 р. та 12.01.2021 р., а в преамбулі зазначається про «невжиття заходів щодо попередження ситуації». Наказ Департаменту освіти Полтавської міської ради від 12.01.2022 р. № 2-ДС «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » є незаконним та підлягає скасуванню, з підстав, що в наказі не зазначено про дату та час вчинення дисциплінарного проступку; в чому конкретно полягає порушення трудових обов`язків; які приписи актів законодавства та локальних нормативних актів було порушено. Так, наказом № 431 від 21.12.2021 р. «Про проведення службового розслідування у Гімназії № 12 Полтавської міської ради» було створено комісію та призначено службове розслідування. Незважаючи на відсутність окремого акту законодавства про порядок проведення службового розслідування, для певних сфер діяльності чинні спеціальні нормативно-правові акти, у яких йдеться саме про службові розслідування. Найбільш широко застосовуваним з них є Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений постановою КМУ від 13.06.2000 р. № 950. Відповідно до п. 3 Порядку рішенням щодо проведення службового розслідування визначаються голова комісії з проведення службового розслідування, інші члени комісії, предмет і дата початку та закінчення службового розслідування. Строк службового розслідування не може перевищувати двох місяців. Відповідно до п. 6. Порядку члени комісії з проведення службового розслідування несуть персональну відповідальність згідно із законодавством за повноту, всебічність і об`єктивність висновків службового розслідування та нерозголошення інформації, що стосується такого розслідування. Члени комісії з проведення службового розслідування у разі виникнення в них реального чи потенційного конфлікту інтересів зобов`язані письмово повідомити про це керівникові органу. Головою комісії зі службового розслідування була директор Департаменту освіти, яка призначила службове розслідування, що виключає об`єктивність і неупередженість висновків комісії. Національним агентством з питань запобігання корупції у рішенні «Про затвердження методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» №839 від 29.09.2017 визначено, що чинний Закон «Про запобігання корупції» виділяє два його види: потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абзац дев`ятий частини першої статті 1 Закону); реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абзац тринадцятий частини першої статті 1 Закону). Тобто, необхідною складовою конфлікту інтересів є приватний інтерес та службові повноваження. Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону). Перелік самих стосунків не є вичерпним, адже при наданні визначення законодавцем використано словосполучення "у тому числі", тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу. Визначальною є спроможність вказаних відносин спричинити виникнення приватного інтересу. При цьому приватний інтерес може мати своїм наслідком як позитивний вплив (особа має прагнення віддячити тощо) на ситуацію, так і негативний (завдати клопоту тощо). Також не слід виходити з того, що джерелом приватного інтересу можуть бути лише приватні, позаслужбові відносини. Приватний інтерес в окремих випадках може виникати й зі службових повноважень, тобто полягати у зацікавленості в ухваленні або неухваленні певних рішень, результатах службових розслідувань, дисциплінарних провадженнях, за наслідком яких особа може понести юридичну відповідальність тощо. Застосування догани на підставі висновків комісії з проведення службового розслідування, очолюваної керівником Департаменту тобто посадовою особою, яка й накладає дисциплінарне стягнення, виключає об`єктивність результатів роботи комісії та свідчить про незаконність як результатів службового розслідування, так і оскаржуваного наказу. Закон зобов`язує вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів. З моменту, коли особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, вони зобов`язані повідомити не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника. Хоча Закон не встановлює безпосередню форму подання такого повідомлення, рекомендується подавати його в письмовій формі. Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, відповідно до частини третьої статті 28 Закону протягом двох робочих днів після отримання такого повідомлення приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу. Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, а також вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Зобов`язання осіб, зазначених у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника (пункт 2 частини першої статті 28 Закону), кореспондується з вимогою до безпосереднього керівника або керівника органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади: прийняти рішення щодо врегулювання у підлеглої особи конфлікту інтересів протягом двох робочих днів після отримання повідомлення (частина третя статті 28 Закону); повідомити підлеглу особу про прийняте рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів (частина третя статті 28 Закону); вжити передбачені Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у підлеглої особи (частина четверта статті 28 Закону). Відповідно до п. 3 Порядку керівник органу за результатами розгляду отриманого від члена комісії з проведення службового розслідування повідомлення про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів або з власної ініціативи забезпечує здійснення передбачених Законом заходів для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такого члена комісії. Стаття 29 Закону визначає, що конфлікт інтересів може бути врегульований самостійно працівником або ж шляхом вжиття керівником такої особи спеціальних заходів врегулювання, тобто. До таких заходів Закон відносить: усунення особи від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті в умовах реального чи потенційного конфлікту інтересів; застосування зовнішнього контролю за виконанням особою відповідного завдання, вчиненням нею певних дій чи прийняття рішень; обмеження доступу особи до певної інформації; перегляду обсягу службових повноважень особи; переведення особи на іншу посаду; звільнення особи. Потенційний конфлікт інтересів є очевидним, але за умов поєднання функцій голови комісії та керівника Департаменту в одній особі, не було вчинено жодних дій щодо його врегулювання відповідно до Закону. Відповідно до п. 7 Порядку особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право: 1) отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; 2) надавати усні або письмові пояснення, робити заяви, подавати документи, необхідні для проведення службового розслідування; 3) звертатися з клопотанням про опитування інших осіб, яким відомі обставини, що досліджуються під час проведення службового розслідування, а також про залучення до матеріалів розслідування додаткових документів, інших матеріальних носіїв інформації стосовно предмета службового розслідування; 4) подавати у письмовій формі зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності осіб, які його проводять; 5) звертатися до керівника органу у письмовій формі з обґрунтованим клопотанням про виведення із складу комісії з проведення службового розслідування осіб, в яких наявний реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Про прийняте за результатами розгляду клопотання рішення письмово повідомляється особа, стосовно якої проводиться службове розслідування. Звернувшись із окремою заявою про надання копій матеріалів, Департамент освіти відмовив позивачці у видачі, мотивуючи дією воєнного стану. Відповідно до п. 8. Порядку за результатами службового розслідування члени комісії складають акт, у якому зазначаються: факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, посада, прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, освіта, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування; заяви, клопотання, пояснення та зауваження особи, стосовно якої проведено службове розслідування; висновки службового розслідування, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру; обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі потреби винних осіб до відповідальності згідно із законодавством. У разі прийняття рішення щодо притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності, комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбачений законодавством. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення члени комісії повинні враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування. Таким чином, Порядком передбачається єдина форма фіксації службового розслідування акт службового розслідування, який слугує підставою для видання наказу про притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. В даній справі, при наявності проведення нібито службового розслідування, підставою для видання оскаржуваного наказу про догану зазначено акт від 06.01.2022 р. «Про розгляд колективної скарги батьків учнів 3-го класу Гімназії № 12 Полтавської міської ради» та пояснювальну записку від 05.01.2022 р. В акті від 06.01.2022 р. «Про розгляд колективної скарги батьків учнів 3-го класу Гімназії № 12 Полтавської міської ради» під час опису ситуації, яка використана як підстава для застосування догани, зазначено, що на звернення про допомогу класний керівник 8-го класу [PERSON] взагалі не відреагувала, що в свою чергу спровокувало конфлікт між учнями 8-го класу та [PERSON] . Виходячи з тексту акту, комісія дійшла висновку, що були встановлені порушені права учениць і 8-го класу гімназії, які залишились поза увагою при проведенні Управлінням освіти та бездіяльність класного керівника 8-го класу Тендітник В.М., що перебуває у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку між конфліктом учениць 8-го класу та класоводом [PERSON] , який допустив порушення етичних норм поведінки щодо учнів 8 класу. Викладене свідчить про залишення поза увагою комісії Управлінням освіти всіх обставин інциденту в гімназії, які повинні були бути враховані при проведенні об`єктивного службового розслідування. Доводи скаржників батьків учнів молодших класів, управлінням освіти були враховані, тільки ті, які зазначені у публікаціях наведених вище. Відповідно до п. 9. Порядку акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику. Перед поданням на розгляд керівника органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування. Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повідомляється за день до ознайомлення із зазначеним актом. Під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акту. Всупереч вказаним вимогам законодавства, позивачка не була попереджена і ознайомлена з актом службового розслідування та додатками до нього, тому було порушено її право на подання зауважень щодо акту. Відповідно до п. 10. Порядку акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності. За результатами розгляду акту службового розслідування керівник органу приймає у десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування. Проте, комісією не було вжито достатніх заходів щодо належного з`ясування всіх обставини конфліктних ситуацій, що виникли між учнями 3-го та 8-го класів, не враховано роботу як директора в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності класовода 3-го класу [PERSON] внаслідок порушення ним етичних норм поведінки під час спілкування з учнями та колегами, комісію очолював керівник, що виключає неупереджений підхід до отриманих комісією результатів, результати службового розслідування не оформлені належним документом актом про результати службового розслідування. Позивачку не було ознайомлено з актом службового розслідування, не було повідомлено про дату, час та місце його розгляду. Таким чином, було порушено порядок проведення службового розслідування, що вплинуло на законність прийняття наказу про накладення догани. Департаментом при виданні оскаржуваного наказу не було враховано, що трудовим колективом гімназії № 12 було подано лист-клопотання про те, що за час перебування на посаді директора [PERSON] проявила себе як добрий, справедливий, відповідальний керівник, завжди готовий допомогти і вирішити вчасно усі питання та конфлікти до того, як вони виникають. Суд приймає до уваги Висновок про якість освітньої діяльності закладу освіти, внутрішню систему забезпечення якості освіти за результатами проведення позапланового інституційного аудиту після притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності, яка проведена в період з 17-21.01.2022 року управлінням Державної служби якості освіти у Полтавській області і за результатами встановлено шляхом спостереження, опитування та вивчення документації, що в гімназії створюється освітнє середовище, вільне від будь-яких форм насильства та дискримінації. Розроблено та оприлюднено план заходів, спрямований на запобігання та протидію булінгу, а відповідні заходи проводяться за участю всіх категорій учасників освітнього процесу із залученням представників правоохоронних органів. Під час опитування більшість батьків зазначили, що у закладі часто проводиться робота щодо попередження та зниження рівня дискримінації та насилля. Переважна більшість учасників освітнього процесу вважають освітнє середовище гімназії безпечним і психологічно комфортним. Психологічною службою гімназії здійснюється система робота з виявлення, реагування та запобігання булінгу, іншому насильству шляхом проведення тренінгів, бесід, консультацій тощо. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, ураховуючи положення норм діючого трудового законодавства України, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання незаконним та скасування наказу. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до 141 ЦПК України.

Outcome: approved