Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-13 00:00:00

у жовтні 2017 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , державного реєстратора [PERSON] Філії КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, Філії КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, визнання права власності на об`єкт нерухомого майна, і якому просила: -визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора [PERSON] Філія КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва від 24.07.2017 року 11:06:16 № 36242113 про державну реєстрацію права власності (з відкриттям розділу) [PERSON] на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок, [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2; -визнати за нею право власності на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок, [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2. Вимоги мотивувала тим, що 24.07.2017 року державним реєстратором було прийнято рішення № 362474761 про державну реєстрацію права власності [PERSON] на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2. Вказане рішення було прийнято за заявою [PERSON] , який на час подання заяви не був суб`єктом реєстраційних дій. Вказала, що відповідно до інформації з витягу про державну реєстрацію прав від 22.11.2010 року № 28074825 за нею було зареєстровано право власності на житловий будинок на [ADDRESS] на підставі рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.09.2010 року у справі № 2-5560. Оскільки рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.09.2010 року скасовано рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.02.2011 року, державну реєстрацію її права власності на зазначений будинок було скасовано. Однак, зауважила, що попри факт скасування державної реєстрації її права власності на самочинно зведений нею будинок, суд першої інстанції та апеляційної інстанції в своїх рішеннях від 24.09.2010 року та від 22.02.2011 року відповідно встановили факт існування будинку, обставини його зведення позивачем, але в зв`язку з відсутністю у неї прав на земельну ділянку в задоволенні її позовних вимог було відмовлено. Зазначила, що право на будинок вона не втратила та вільно володіє нерухомістю з 10.10.1997 року. 25.09.2017 року державний реєстратор [PERSON] прийняв рішення № 24332279 про відмову їй в державній реєстрації права власності на житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2, мотивувавши тим, що наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно. Вважала, що рішення державного реєстратора № 362474761 про державну реєстрацію права власності [PERSON] на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2, є протиправним та таким, що порушує її права, а тому просила вказане рішення скасувати. Крім того, в обґрунтування позову позивач вказала, що вона набула право власності на частину нерухомого майна на підставі набувальної давності та здійснила реконструкцію, таке право не визнається відповідачами, а тому підлягає захисту в судовому порядку, в зв`язку з чим просила визнати за нею право власності на об`єкт нерухомого майна, а саме: будинок [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Чередніченко НП. від 28.12.2017 року відкрито провадження у справі (т. 1 а.с. 99-100). Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 10.09.2018 року у задоволенні позову [PERSON] відмовлено (т. 1 а.с. 179-184). Постановою Київського апеляційного суду від 27.11.2018 року апеляційну скаргу представника [PERSON] - адвоката Баховського М. М. залишено без задоволення, а рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.09.2018 року без змін (т. 2а.с. 1-6). Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.08.2020 року рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.09.2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 27.11.2018 року в частині позовних вимог [PERSON] про визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності скасовано, передано справу у цій частині на новий розгляд до суду першої інстанції. Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 10.09.2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 27.11.2018 року в частині позовних вимог [PERSON] про визнання права власності на спірний житловий будинок за набувальною давністю залишено без змін (т. 2 а.с. 67-73). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Хоменко В.С. Ухвалою від 04.09.2020 року справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , державного реєстратора [PERSON] Філії КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, Філії КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності, прийнято до провадження суддею Хоменко В.С. та призначено підготовче засідання (т. 2 а.с. 76-77). Ухвалою від 28.11.2022 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду (т. 2 а.с. 163). В судовому засіданні представник позивача - адвокат Дяковський О.С. позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Невмержицька І.М. проти позову заперечила, просила відмовити у його задоволенні за його безпідставністю та недоведеністю, врахувавши позицію відповідача, викладену в письмових заявах по суті позову. Відповідачі - державний реєстратор [PERSON] Філії КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, Філія КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, які в установленому порядку повідомлялись про дату, час та місце судового розгляду, в судове засідання не з`явились, відзив на позовну заяву не подали. Від Філія КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва надійшла заява про розгляд справи за відсутності її представника та зазначенням того, що державний реєстратор [PERSON] звільнений 09.10.2019 року, тому повідомити його про виклик до суду не вбачається за можливе. Заслухавши представників сторін, які з`явились за викликом суду та не заперечували проти розгляду справи по суті за відсутності інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного. Судом встановлено, що [PERSON] зі згоди матері відповідача [PERSON] - [PERSON] , яка надала нотаріально посвідчену заяву від 01.10.2004 року про згоду на відведення позивачу земельної ділянки під забудову із залишків земельної ділянки на [ADDRESS] , побудувала на належній їй земельній ділянці спірний будинок. Зазначене встановлено рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 24.09.2010 року у справі№ 2-5560/11. Цей факт не оспорений, оскільки рішення судів про відмову їй у визнанні права власності мотивовано лише тим, що будинок не введенийв експлуатацію і земля їй не належить. Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.02.2011 року у справі № 2-5560/11, рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.09.2010 року про задоволення позову [PERSON] , визнання за нею права власності на житловий будинок і реєстрацію права власності скасовано та в задоволенні позову [PERSON] про визнання права власності на житловий будинок - відмовлено (т. 1 а.с. 46). Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 29.11.2011 року у справі № 2-5130/11 позов [PERSON] було задоволено та визнано за ним в порядку спадкування право власності на будинок [ADDRESS] (т. 1 а.с. 119-121). Рішенням Київської міської ради від 26.12.2014 року № 769/769 вирішено затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки [PERSON] для будівництва та обслуговування житлового будинку на [ADDRESS] , а також передано [PERSON] у приватну власність земельну ділянку площею 0,1000 га для будівництва та обслуговування житлового будинку на [ADDRESS] (т. 1а.с. 110). Рішенням про відмову в державній реєстрації прав та їх обтяженьвід 25.09.2017 року № 37247865, державний реєстратор Шкода О.М., розглянувши заяву представника [PERSON] , відмовив у державній реєстрації права власності на житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] , посилаючись на наявні суперечності між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяження (т. 1 а.с. 47). Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 07.09.2017 року № 96564104, встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] зареєстрований за [PERSON] на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 36274761 від 24.07.2017 року, підстава виникнення права власності - технічний паспорт, серія та номер: б/н, виданий 21.03.2017 року, видавник: [PERSON] (т. 1 а.с. 48). Ухвалою Голосіївського районного суду від 21.11.2022 року, яка набрала законної сили 29.11.2022 року, у справі № 752/14543/20 звільнено [PERSON] від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності. З вказаної ухвали суду вбачається, що згідно обвинувального акту, [PERSON] , у невстановленому місці та у невстановлений час отримав інформацію стосовно рішень Голосіївського районного суду міста Києва від 24.09.2010 року у справі № 2-5560/10 та рішення Апеляційного суду м. Києва від 22.02.2011 року у справі № 22-1470/2010 про скасування права власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] .. В подальшому, у нього виник кримінально протиправний умисел направлений на використання завідомо підроблених документів шляхом надання їх Державному реєстратору для подальшої реєстрації права власності на будинок за адресою: [ADDRESS] за собою. З метою реалізації свого кримінально протиправного наміру, [PERSON] , у невстановленому місці та у невстановлений час, але не пізніше 20.07.2017 року, отримав від невстановлених осіб, підроблену інформаційну довідку з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року на своє ім`я, в якій зазначено, що згідно з архівними даними КП КМР «КМ БТІ», житловий будинок з господарськими будівлями [ADDRESS] побудований у 1989 році. Відповідно до листа КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 062/14 - 1186 від 30.01.2020 року інформаційна довідка з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року не друкувалась та не видавалась замовнику [PERSON] . Крім того, згідно матеріалів технічної інвентаризації, житловий будинок [ADDRESS] , побудований у 2005 році. У подальшому, 20.07.2017 [PERSON] , діючи умисно та усвідомлюючи, що інформаційна довідка з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року є підробленою, використав завідомо підроблений документ - інформаційну довідку з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року, надавши її Державному реєстратору філії КП «Готово» [PERSON] разом з рішенням Апеляційного суду м. Києва № 22-1470/2010 та технічним паспортом б/н на вказаний будинок. На підставі поданих [PERSON] документів, зокрема підробленої інформаційної довідки з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року, державним реєстратором філії КП «Готово» міста Києва [PERSON] 20.07.20417 року було внесено відомості у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно та скасовано право власності на будинок [ADDRESS] , за [PERSON] . В подальшому, з метою реалізації свого злочинного наміру [PERSON] , у невстановлений час, але не пізніше 20.07.2017 року, у невстановленим досудовим розслідуванням місці, отримав від невстановлених осіб, підроблений архівний витяг № 925 від 29.11.2012 року з протоколу № 10 засідання правління колгоспу «Родіна» с. Хотів Києво-Святошинського району, яке відбулось в с. Чапаєвка 10.04.1958 року, виданої на ім`я [PERSON] , в якій зазначено, що за ним закріплено 0,07 га. земельної ділянки по участку Чапаєвка. Разом з тим, відповідно до листа архівного сектору Києво-Святошинської райдержадміністрації довідки та/або архівні витяги на ім`я [PERSON] не видавались і довідка № 925 від 29.11.2012 року, видана на ім`я [PERSON] , не видавалась та не відповідає дійсності. У подальшому, 20.07.2017 року [PERSON] , діючи умисно та усвідомлюючи, що архівна довідка № 925 від 29.11.2012 року з протоколу № 10 засідання правління колгоспу «Родіна» та інформаційна довідка з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року, підроблені, використав завідомо підроблені документи - архівну довідку № 925 від 29.11.2012 року з протоколу № 10 засідання правління колгоспу «Родіна» та інформаційну довідку з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року, надавши їх 20.07.2017 року Державному реєстратору філії КП «Готово» [PERSON] . На підставі поданих [PERSON] документів, зокрема підробленої інформаційної довідки з КМ БТІ ЖБ-2017 №00964 від 14.07.2017 року та архівної довідки № 925 від 29.11.2012 року з протоколу № 10 засідання правління колгоспу «Родіна», державним реєстратором філії КП «Готово» міста Києва [PERSON] 20.07.2017 року було внесені відомості у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно та зареєстровано право власності на будинок [ADDRESS] , за [PERSON] . Таким чином, [PERSON] своїми умисними діями, що виразились у використанні завідомо підробленого документа, вчинив кримінальний проступок, передбачений ч. 4 ст. 358 КК України. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності нанерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуженняоб`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 327279569 від 28.03.2023 року право власності на житловий будинок [ADDRESS] загальною площею 59,9 м2 17.05.2018 року на підставі договору купівлі-продажу від 17.05.2018 року, посвідченого ПН КМНО Данич О.Ф. за № 1122, зареєстровано за [PERSON] (т. 2 а.с. 185-186). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Тлумачення ст. 51 ЦПК України свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК Українипри виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Виходячи з наведеного, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 11.09.2019 року у справі № 200/8461/15-ц). Тобто визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Суд зобов`язаний визначити суб`єктний склад спору залежно від характеру правовідносин і норми матеріального права, які підлягають застосуванню. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 року у справі№ 523/9076/16-ц(пункт 41), від 20.06.2018 року у справі№ 308/3162/15-ц(пункт 49), від 21.11.2018 року у справі№ 127/93/17-ц(пункт 50), від 12.12.2018 року у справі№ 372/51/16-ц(пункт 31.4), від 12.12.2018 року у справі№ 570/3439/16-ц(пункт 37, 54), від 30.01.2019 року у справі№ 552/6381/17(пункт 38), від 13.03.2019 року у справі№ 757/39920/15-ц(пункт 31), від 27.03.2019 року у справі№ 520/17304/15-ц(пункт 63), від 01.04.2020 року у справі№ 520/13067/17(пункт 71). Предметом спору у даній справі, є визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора [PERSON] Філія КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва від 24.07.2017 року 11:06:16 № 36242113 про державну реєстрацію права власності (з відкриттям розділу) [PERSON] на об`єкт нерухомого майна: житловий будинок, [ADDRESS] , загальною площею 59,9 м2. Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 327279569 від 28.03.2023 року право власності на житловий будинок [ADDRESS] загальною площею 59,9 м2 17.05.2018 року на підставі договору купівлі-продажу від 17.05.2018 року, посвідченого ПН КМНО Данич О.Ф. за № 1122, зареєстровано за [PERSON] відповідач [PERSON] . У постанові Великої Палати Верховного Суду 01.04.2020 року в справі № 520/13067/17 зроблено висновок, що «[…] позовна вимога про визнання незаконною та скасування державної реєстрації права власності на квартиру не може бути звернена до приватного нотаріуса, яку позивачка визначила співвідповідачем. Державний реєстратор, зокрема і приватний нотаріус, зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений. Встановивши, що позов заявлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача». Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2020 року у справі № 680/214/16-ц. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 року у справі № 823/2042/16(провадження № 11-377апп18) зазначено, що «спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майноє цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано». Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.01.2021 року в справі № 753/905/18 (провадження № 61-12528св19), від 10.03.2021 року у справі № 127/2209/18 (провадження № 61-17711св20), від 17.03.2021 року у справі № 201/8844/18 (провадження № 61-13663св20). Отже, належним відповідачем у справі про визнання недійсним та скасування рішення реєстратора на нерухоме майно має бути саме особа, за якою зареєстроване право власності на об`єкт нерухомості. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд, про що зазначив у постанові від 17.02.2021 року у справі № 320/9049/18 (провадження № 61-8431св20). Однак, останнього набувача спірного будинку - [PERSON] не залучено до участі у справі як відповідача. Позивач у цій справі клопотань про залучення до участі у справі іншої особи як співвідповідача не заявляла. Пред`являючи позовні вимоги, позивач зазначив відповідачами лише [PERSON] , державного реєстратора [PERSON] Філії КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, Філію КП Київської обласної ради «Готово» міста Києва, клопотання про залучення у справі співвідповідача не заявляв за умови його обов`язкової співучасті, позивачем не було зазначено у якості відповідача кінцевого власника спірного будинку - [PERSON] , що свідчить про неналежний суб`єктний склад учасників справи, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Заявлені позивачем вимоги безпосередньо стосуються прав та обов`язків [PERSON] як власника спірного будинку, а отже такі вимоги не можуть бути розглянуті судом і вирішені у спорі позивача з особами, які не є власниками такого будинку, оскільки лише за наявності належних відповідачів у справі суд в змозі вирішувати питання про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог, без залучення таких належних відповідачів позовні вимоги вирішені бути не можуть. У зв`язку з викладеним суд надходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні позову [PERSON] у зв`язку з неналежним суб`єктним складом. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed