Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-28 00:00:00

13 червня 2023 року Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «АРКС» звернулося до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON] про стягнення страхового відшкодування, в якому просила суд: 1) Стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 30 846,02 грн.; 2) Стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АРКС» судові витрати у виді сплаченого судового збору в розмірі 2 684,00 грн. Одночасно представник позивача просив суд витребувати з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Печерського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року № 757/40737//20-п. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 07 вересня 2020 року о 13 годині 20 хвилин по вулиці Рогнідинська, 8/10 у місті Києві сталася дорожньо-транспортна пригода за участі транспортних засобів «БАЗ» номерний знак [NUMBER] ,яким керував [PERSON] та «Renault», номерний знак [NUMBER] , що належить [PERSON] . Внаслідок ДТП транспортні засоби отримали механічні ушкодження. На момент дорожньо-транспортної пригоди між позивачем та [PERSON] було укладено договір добровільного страхування наземного транспорту «Все включено» № 239703а8л3 від 28 серпня 2019 року. Постановою Печерського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 року водій автомобіля «БАЗ». Номерний знак [NUMBER] [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Цивільно-правова відповідальність власника вказаного автомобіля була застрахована за договором-полісом № АР8103492 в ПрАТ «УПСК». Страхувальник своєчасно звернувся до позивача із заявою про подію та виплату страхового відшкодування та позивачем було сплачено суму страхового відшкодування в розмірі 101 436,41 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 710205 від 05 жовтня 2020 року. ПрАТ «УПСК» виплатило на користь позивача суму страхового відшкодування в розмірі 70 590,39 грн. що підтверджується платіжним дорученням № 15164 від 04 серпня 2021 року. Сума страхового відшкодування, яке повинен сплатити відповідач позивачу складає 101 436,41 грн. - 70 590,39 грн. = 30 846,02 грн. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 13 червня 2023 року, вказану справу передано на розгляд судді Бебешко М.М. Ухвалою суду від 11 липня 2023 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судовий розгляд у справі на 29 серпня 2023 року. 24 серпня 2023 року на адресу суду надійшло клопотання від представника позивача про розгляд справи за його відсутності та про відсутність заперечень проти ухвалення заочного рішення. 29 серпня 2023 року на адресу суду надійшло клопотання від відповідача про розгляд справи за його відсутності, визнання позовних вимог в повному обсязі та про розстрочення виконання рішення суду до 1 року у зв`язку з тим, що відповідач є пенсіонером та має скрутне матеріальне становище. На підтвердження вказаного клопотання, відповідачем надано до суду копію пенсійного посвідчення, виданого на ім`я [PERSON] . У вказаному клопотанні зазначено про те, що на момент вчинення ДТП відповідач не перебував у трудових відносинах з Універсал Транс. Згідно з вимогами частини другої статті 247 ЦПК України - фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне. Постановою Печерського районного суду міста Києва від 13 жовтня 2020 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП. Згідно даної постанови, [PERSON] 07 вересня 2020 року о 13 годині 20 хвилин по вулиці Рогнідинська у місті Києві, керуючи автомобілем «БАЗ» номерний знак [NUMBER] , всупереч вимогам п.15.12 Правил дорожнього руху, під час паркування транспортного засобу, не вжив заходів щодо недопущення його самовільного руху, не поставив автомобіль на стоянкове гальмо, унаслідок чого автомобіль здійснив самовільний рух та наїзд на припаркований автомобіль «Renault», номерний знак [NUMBER] (водій [PERSON] ), внаслідок чого обидва автомобіля отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Постанова суду набрала законної сили 27 жовтня 2020 року. Між [PERSON] та ПрАТ «СК «АРКС» 28 серпня 2019 року укладено договір добровільного страхування наземного транспорту «Все включено», згідно з яким застраховано цивільно-правову відповідальність власника транспортного засобу «Renault», номерний знак [NUMBER] . 07 вересня 2020 року [PERSON] звернулася до ПрАТ «СК «АРКС» із заявою про подію та на виплату за договором добровільного страхування наземного транспортного засобу. ТОВ «АРМА МОТРОС» 20 вересня 2020 року виставило рахунок на ремонт автомобіля Renault», номерний знак [NUMBER] , згідно з яким вартість ремонтних робіт, з витратними матеріалами та ПДВ становить 101 436,41 грн. 01 жовтня 2020 року АТ «СК «АРКС» складено страховий акт щодо виплати 101 436,41 грн. [PERSON] за договором добровільного страхування наземного транспортного засобу. ПрАТ «СК «АРКС» платіжним дорученням № 710205 від 05 жовтня 2020 року виплатило ТОВ «АРМА МОТРС» грошові кошти в сумі 101 436,41 грн. згідно страхового акту. Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «БАЗ», номерний знак [NUMBER] станом на 07 вересня 2020 року була застрахована в ПрАТ «УПСК» згідно полісу № АР8103492. Платіжним дорученням № 15164 від 04 червня 2021 року ПрАТ «УПСК» виплатило ПрАТ «СК АРКС» страхове відшкодування в сумі 70 590,39 грн. згідно акту страхового відшкодування за автомобіль з номерними знаком [NUMBER] . При вирішенні справи суд виходить з наступного: Згідно із частинами першою, другою, п`ятою статті 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоду було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Згідно з пунктом 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, а також вини заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише з вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Аналогічна правова позиція у розгляді подібних правовідносин викладена у постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду № 638/1557/18 від 29 квітня 2020 року. Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно п.22.1 статті 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. Відповідно до статті 27 Закону України «Про страхування» - до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. До страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки - стаття 993 ЦК України. Особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням) - стаття 1194 ЦК України. Приймаючи до уваги те, що позивачем як страховиком відшкодовано потерпілій особі вартість матеріального збитку, завдана внаслідок пошкодженого транспортного засобу, частина з якого відшкодовано страховиком винної особи, суд вважає за доцільне задоволити позовні вимоги позивача про стягнення із винної особи на її користь різниці в сумі страхового відшкодування, випаленої страховиком та фактичним розміром шкоди (101 436,41 грн.(фактичний розмір шкоди) - 70 590,39 грн. (сума страхового відшкодування) = 30 846,02 грн. При вирішенні клопотання відповідача [PERSON] щодо розстрочення рішення суду, суд виходить з наступного: Відповідно до частини першої статті 267 Цивільного процесуального кодексу України - суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Згідно з вимогами статті 435 ЦПК України - за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю. Приймаючи до уваги те, що відповідач в своєму клопотанні просить суд розстрочити рішення суду до одного року у зв`язку з тим, що є пенсіонером та перебуває у скрутному матеріальному становищі, суд вважає за можливе при ухваленні рішення про задоволення позову, розстрочити його виконання терміном на один рік, зі сплатою його рівними частинами щомісячно. Згідно з частиною першою статті 142 ЦПК України при задоволенні позову судовий збір покладається на відповідача. Відповідно до частини першої статі 142 ЦПК України - у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Таким чином з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 50 % сплаченого судового збору збір у розмірі 1 342,00 грн.

Outcome: approved