Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом про звільнення з-під арешту майна, посилаючись на те, що на виконанні у Покровському міському відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління у Дніпропетровській області перебувало виконавче провадження № 30647559 з примусового виконання виконавчого листа по справі 2- 827, виданого 10.11.2011 Орджонікідзевським міським судом про стягнення з [PERSON] аліментів. В межах даного виконавчого провадження державним виконавцем було накладено арешт на все майно боржника, а саме: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 12219615, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП 30647559. Боржник [PERSON] помер [INFO] .Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яку прийняв позивач [PERSON] , що є рідним братом померлого. Обсяг спадкового майна: квартира [ADDRESS] . Проте, отримати Свідоцтво про право на спадщину за законом позивач не має можливості, оскільки на майно спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , накладено арешт. Наведене стало підставою для звернення до суду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача. Представник відповідача Нікопольського відділу державної виконавчої служби у Нікопольському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, при винесенні рішення поклалася на розсуд суду. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, прийшов до наступного висновку. Як встановлено в судовому засіданні, на виконанні у Покровському міському відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління у Дніпропетровській області перебувало виконавче провадження № 30647559 з примусового виконання виконавчого листа по справі 2-827, виданого 10.11.2011 Орджонікідзевським міським судом про стягнення з [PERSON] аліментів. В межах даного виконавчого провадження державним виконавцем було накладено арешт на все майно боржника, а саме: арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 12219615, підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП 30647559. Вказане підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав, номер інформаційної довідки 340111323. Боржник [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , факт смерті зареєстрований Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис № 4289 від 24.04.2020. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яку прийняв позивач [PERSON] , що є рідним братом померлого. Спадкова справа № 1/2023 відкрита приватним нотаріусом Нікопольського районного нотаріального округу Бойко Л.П., про що свідчить Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі, № витягу 71085128 від 04.01.2023. Обсяг спадкового майна становить: квартира [ADDRESS] . Проте, отримати Свідоцтво про право на спадщину за законом позивач не має можливості, оскільки на майно спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] , накладено арешт. Згідно з ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна може бути знятий тільки за рішенням суду. Тому позивач змушений звернутися до суду з цією позовною заявою. Відповідно до ч.2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Вичерпний перелік підстав для зняття арешту безпосередньо державним виконавцем встановлений частиною 4 статті 59 Закону України «Про виконавче провадження», а саме: - отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; - надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; - отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; - наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;- відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; - отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; - погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; - отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Вчинення будь-яких дій безпосередньо державним виконавцем по завершеним виконавчим провадженням законодавством не передбачено. У відповідності до статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (ч.1 статті 19 ЦПК України). Приписами ст.321 ЦК України унормовано, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст.319 даного нормативно-правового акту, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст..391 ЦК України). Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Вичерпний перелік підстав для зняття арешту безпосередньо державним виконавцем встановлений ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у ч. 6 ст. 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Вчинення будь-яких дій безпосередньо державним виконавцем по завершеним виконавчим провадженням законодавством не передбачено Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не може, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту їх права шляхом скасування такого арешту, оскільки позовні вимоги є заснованими на законі та знайшли своє повне підтвердження в ході судового розгляду. Тому суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги [PERSON] про звільнення майна з-під арешту.

Outcome: approved