Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~Мукачівська окружна\~прокуратура в\~інтересах держави\~в особі\~Великолучківської сільської\~ради,\~а також\~Державної екологічної\~інспекції у\~Закарпатській області звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди\~заподіяної незаконною\~порубкою дерев, в розмірі 60285,47 гривень. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовуються доводами про наявність права на відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок скоєння відповідачем злочину. Нормативно \~правовою підставою\~для задоволення\~позовних вимог\~вказані приписи\~ст.\~1166\~Цивільного кодексу\~України,\~ст.ст.\~105,\~107\~Лісового кодексу\~України,\~ст.ст.\~68,\~69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища». Відповідач відзив на позовну заяву не подав. З урахуванням положень частини п`ятої ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглянув справу на підставі наявних у ній матеріалів. \~ \~ \~ \~Дослідивши подані по справі доказові матеріали, суд констатує наступне. На підставі\~вироку Мукачівського\~міськрайонного суду\~Закарпатської області\~від 01\~лютого 2023\~року по\~справі №303/7919/22,\~який набув\~законної сили\~06.03.2023,\~відповідача було визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою ст. 246 Кримінального кодексу України. Фактичні обставини скоєного [PERSON] кримінального правопорушення мали місце 09.08.2022 о 2 годині. Так, [PERSON] , діючи умисно, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого, без відповідного на те дозволу працівників лісової охорони, не маючи лісорубного квитка, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, користуючись тим, що за його діями ніхто з сторонніх осіб не спостерігає, використовуючи заготовлені дві бензопили марки «Fermer» жовтого кольору та марки «Husqvarna» темно-червоного кольору, скоїв незаконну порубку до ступеня припинення росту на п`яти пнях дерев, а саме: дерева породи «Ясінь» розміром 50/36 см., дерева породи «Ясінь» розміром 77/36 см., дерева породи «Ясінь» розміром 42/32 см., дерева породи «Ясінь» розміром 45/32 см., дерева породи «Ясінь» розміром 30/24 см., чим завдав матеріальної шкоди Великолучківській сільській раді Мукачівського району Закарпатської області на загальну суму 60285 гривень 47 копійок. Відповідно до частини шостої статті 82 Цивільного процесуального кодексу України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Розмір завданої відповідачем шкоди незаконною порубкою дерев на загальну суму 60285\~гривень 47\~копійок підтверджується розрахунком Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, складеним 19.08.2022 року (а.с 17), та проведеним відповідно до\~Постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 23\~липня 2008\~року №\~665\~«Про затвердження\~такс для\~обчислення розміру\~шкоди,\~заподіяної лісу» та ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», правильність обчислення якого не було спростовано. Приймаючи до уваги вищевказані фактичні обставини справи, суд виходить з того, що згідно з положеннями ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до пункту третього ст. 131-1 Конституції України \~в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно з частиною третьою ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», \~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до частини третьої ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Рішенням Конституційного\~Суду України\~№ 3-рп/99\~від 08.04.1999 встановлено, що поняття «інтереси держави» є оціночним і в кожному конкретному випадку прокурор чи його заступник самостійно визначає з посиланням на законодавство підстави подання позову, вказує, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Відповідно до частини першої\~ст.\~105\~Лісового Кодексу\~України особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність. Порушення лісового законодавства згідно положень\~ст.\~105\~Лісового Кодексу\~України тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев та чагарників. Статтею 107 Лісового Кодексу України\~встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. У відповідності до положень частини четвертої\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення (ст. 1166 Цивільного кодексу України), необхідними елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.92 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. \~ \~ \~ \~Згідно з положеннями частини першої ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода,\~ завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю\~ особистим\~ \~ немайновим правам фізичної або юридичної особи,\~ \~а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При вирішенні спорів про відшкодування шкоди за вказаними нормами права доказуванню підлягають: факт спричинення шкоди, протиправність дій заподіювача і його вина, причинний зв`язок між протиправною дію і негативними наслідками. \~ \~ \~ \~Із вищезазначеними положеннями цивільного законодавства в повній мірі кореспондуються і приписи п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.89 №3 «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна», в якому зазначено, що шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню в повному обсязі. У статті 1192 Цивільного кодексу України встановлені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого: відшкодування шкоди в натурі (передача речі такого ж роду і такої же якості, полагодження пошкодженої речі тощо); відшкодування завданих збитків у повному обсязі. Приймаючи до уваги фактичні обставини по справі у контексті з вищевказаними положеннями законодавства, слід вважати доведеними позовні вимоги Мукачівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Великолучківської сільської ради та Державної екологічної інспекції у Закарпатській області щодо необхідності стягнення з відповідача суми 60285 гривень 47 копійок, яка є прямою дійсною шкодою, що підтверджена розрахунком Державної\~екологічної інспекції\~у Закарпатській\~області,\~складеним 19.08.2022\~року та встановлена за результатами судового розгляду кримінального провадження. Таким чином, позов підлягає задоволенню. На підставі\~частини статті\~141\~Цивільного процесуального\~кодексу України з відповідача слід також стягнути суму 2684,00 грн. у відшкодування судових витрат. На підставі наведеного,

Outcome: approved