Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-10 00:00:00

У серпні\~2021\~року [PERSON] звернувся до суду з\~позовом до [PERSON] , третя особа: Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області про зобов`язання повернути майно та стягнення матеріальних збитків. Позивач зазначив, що він брав участь у будівництві житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] .\~У зв`язку\~з виробничою\~необхідністю він\~орендував один\~будівельний вагончик\~і один автомобільний кунг відповідно до договору оренди побутового приміщення за №01.05/19-0. Вказані об`єкти були встановлені на автомобільній платформі біля будинку [ADDRESS] . Відповідно до акта прийому передачі майна від 01 травня 2019 року оціночна вартість орендованого майна складає: вагончик будівельний (1 шт.) 35\~000,00 грн та кунг (1 шт.) 30 000,00 грн. 08\~травня 2019\~року о\~10\~год.\~00\~хв.\~на виконання рішення виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області від 01\~грудня 2015 року №724 будівельний вагончик та кунг були демонтовані на підставі актів про демонтаж тимчасової споруди в присутності посадових осіб Броварської міської ради Броварського району Київської області, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Демонтовані об`єкти були передані на відповідальне зберігання фізичній особі підприємцю [PERSON] . Вказував на те, що 06 липня 2019 року він звернувся до відповідача із письмовою вимогою про повернення демонтованого майна, що знаходиться на зберіганні, однак така вимога залишилася без реагування. 07\~квітня 2021\~року з\~метою з`ясування\~всіх обставин\~справи позивач\~звернувся із\~запитом до\~міського голови\~Броварської міської\~ради Броварського\~району Київської\~області,\~в якому\~просив надати:\~копію припису\~про порушення\~стану благоустрою\~від 08\~травня 2019\~року;\~копію протоколу\~про адміністративне\~правопорушення у\~сфері благоустрою;\~копію повідомлення\~ [PERSON] \~про демонтаж\~автомобільної платформи\~від 08\~травня 2019\~року за адресою: [ADDRESS] ; копію договору про надання послуг з демонтажу, копію акта передачі-приймання майна на відповідальне зберігання з повідомленням про місце знаходження майна. 22 квітня 2021 року Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області надано відповідь №2204/5, яким повідомлено позивача про відсутність стосовно нього (позивача) справи про адміністративне правопорушення у сфері благоустрою та про непроведення демонтажу автомобільної платформи за адресою: [ADDRESS] . Крім того, у відповідь на запит позивача Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області від 28 квітня 2021 року повідомило, що [PERSON] не дотрималася вимог договору про надання послуг з демонтажу та демонтувала тимчасові споруди без відповідної заявки Управління. Відтак,\~вказаними діями\~відповідача позивачу\~завдано значні\~матеріальні збитки,\~оскільки останній\~сплачує орендну\~плату у строки та розмірі, встановлені договором оренди побутового приміщення від 01 травня 2019 року, та, у свою чергу, повернути орендоване майно орендодавцю він не має можливості, а тому вимушений регулярно сплачувати орендну плату. Посилаючись на викладене, з урахуванням уточнень до позовних вимог, позивач просив суд стягнути із відповідача на його користь завдані збитки у\~розмірі 169\~000 грн 00 коп., що складається з: 104\~000 грн 00 коп. сплачена орендна плата, 65 000 грн 00 коп. відшкодування вартості втраченого орендованого майна, а також стягнути із відповідача на його користь понесені судові витрати. У судове\~засідання позивач [PERSON] не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив про їх задоволення в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явилася, про місце та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Відзив на позов відповідачем у\~визначений термін не надано. У судове засідання представник третьої особи Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. У своїх письмових поясненнях представник третьої особи залишив розгляд справи на розсуд суду та просив здійснювати розгляд справи за його відсутності. Разом з цим, вказував на те, що 08 травня 2019 року між Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області та фізичною особою підприємцем [PERSON] укладено договір надання послуг. Відповідно до умов цього договору ФОП [PERSON] зобов`язувалася безкоштовно надати послуги із демонтажу, перевезення та зберігання самовільно встановлених об`єктів згідно з рішенням виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 01 грудня 2015 року №724 «Про демонтаж самовільно розміщених (встановлених) об`єктів в м. Бровари». Відтак, на виконання пункту 2.1 договору надання послуг та відповідно до актів про демонтаж від 08 травня 2019 року було здійснено демонтаж самовільно розміщених двох тимчасових споруд, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , а саме: металева тимчасова споруда розміром 4,04?2,22?2,40 м зеленого кольору; металева тимчасова споруда розміром 2,52х6,05?2,42 м сірого кольору. Вказані самовільно розміщені об`єкти були передані на відповідальне зберігання ФОП [PERSON] . Отже, умови договору надання послуг між Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області та ФОП [PERSON] були виконані у\~повному обсязі. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши матеріали справи суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини. 01 травня 2019 року між фізичною особою підприємцем [PERSON] та [PERSON] укладено договір оренди побутового приміщення №01.05/19-о. Відповідно до\~п.\~1.1.\~договору оренди побутового приміщення орендодавець надає, а орендар приймає в строкове платне користування наступне майно: будівельний вагончик розміром 6,0*2,4 м та кунг розміром 3,490*2,500 м. Вартість майна, що орендується, становить: кунг 30\~000,00 грн, будівельний вагончик 35 000,00 грн. Стан майна, що орендується, на момент передачі в оренду: добрий. Кількість об`єктів оренди визначається в акті прийомупередачі майна. Згідно із п. 4.1. договору розмір орендної плати за об`єкт, що орендується, у\~цілому складає 2 000 грн 00 коп. за місяць за одну одиницю орендованого майна. Загальна вартість оренди за договором складає 4\~000 грн 00 коп. в місяць. Орендна плата сплачується орендарем щомісячно в готівковому порядку орендодавцю не пізніше 01 (першого) числа кожного місяця за наступний місяць. В разі не сплати об`єкт оренди повертається орендодавцю Орендар зобов`язаний протягом трьох днів з моменту підписання договору оплатити орендну плату за один місяць авансом. Обчислення розміру орендної плати здійснюється з урахуванням індексів інфляції. 01\~травня 2019\~фізичною особою\~ підприємцем\~ [PERSON] \~на підставі\~акта прийому-передачі\~майна передано [PERSON] майно, зазначене у договорі. Позивач [PERSON] сплачував орендну плату за період з 01 червня 2019 року по 01 червня 2021 року, що підтверджується квитанціями до прибуткового касового ордеру. 08 травня 2019 року між Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області та фізичною особою підприємцем [PERSON] укладено договір надання послуг. Згідно із п. 1.1. договору надання послуг фізична особа підприємець [PERSON] зобов`язується безкоштовно надавати послуги із демонтажу, перевезення та зберігання самовільно встановлених об`єктів згідно з рішенням виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області від 01 грудня 2015 року №724 «Про демонтаж самовільно розміщених (встановлених) об`єктів в м. Бровари». Відповідно до п. 1.2. вищевказаного договору послуги включають: огляд об`єктів, що підлягають демонтажу; обрання оптимальної технології для проведення демонтажу; демонтаж об`єктів будь-якого типу шляхом відокремлення їх окремих частин одна від одної або шляхом демонтажу із збереженням цілісної форми об`єкту; огляд, відокремлених конструктивних елементів та їх складання; завантаження цілих об`єктів або їх конструктивних елементів для транспортування до майданчика тимчасового зберігання; транспортування до майданчика тимчасового зберігання; розвантаження цілих об`єктів/демонтованих конструктивних елементів на майданчиках тимчасового зберігання. Згідно із\~п.\~1.5.\~договору термін надання послуг: з дати укладення цього договору до 08 травня 2020 року включно. За наслідками\~виконання рішення\~виконавчого комітету\~Броварської міської\~ради Броварського\~району Київської\~області від\~01\~грудня 2015\~року №724\~комісією у\~складі:\~управління інспекції\~з контролю\~Черняк М.В.,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~представника управління\~містобудування та\~архітектури Музика\~А.О. та представника відділу земельних ресурсів Хоменко Т.О. було проведено демонтаж тимчасових споруд, що зафіксовано у відповідних актах від 08\~травня 2019 року. Демонтовані об`єкти передані на зберігання фізичній особі підприємцю [PERSON] 06 липня 2019 року представником позивача [PERSON] [PERSON] на адресу фізичної особи підприємця [PERSON] направлено лист-вимогу про повернення майна з чужого незаконного володіння та відшкодування збитків. Зі змісту листа Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Броварського району Київської області №2204/5 від 22 квітня 2021 року вбачається, що 08 травня 2019 року Управлінням не проводився демонтаж автомобільної платформи за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Положеннями статті 319 ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. За змістом статті 319 ЦК України лише власнику належить право розпорядження своїм майном. Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (пункт 8 частини другої статті 16 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. У частині другій статті 22 ЦК України визначено, що збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Тобто, збитки це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і що виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 у справі №750/8676/15-ц (провадження №14-79цс18) зроблено висновок, що «відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Відповідно до статті 22 ЦК України у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки, які б могли бути реально отримані при належному виконанні зобов`язання. Кредитор, який вимагає відшкодування збитків, має довести: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, що є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди; вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. З іншого боку, боржник має право доводити відсутність своєї вини (стаття 614 ЦК України). Таким чином, у вигляді упущеної вигоди відшкодовуються тільки ті збитки у розмірі доходів, які б могли бути реально отримані. Пред`явлення вимоги про відшкодування неодержаних доходів (упущеної вигоди) покладає на кредитора обов`язок довести, що ці доходи (вигода) не є абстрактними, а дійсно були б ним отримані. Позивач повинен довести також, що він міг і повинен був отримати визначені доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 07 листопада 2018 року по справі №127/16524/16-ц (провадження №61-22106св18) зазначено, що «тягар доведення наявності і обґрунтування розміру упущеної вигоди покладається на позивача, який має довести, що він міг і повинен був отримати визначені ним доходи, і тільки неправомірні дії відповідача стали єдиною і достатньою причиною, яка позбавила його можливості отримати прибуток. Таким чином, незважаючи на те, що неодержаний прибуток це результат, який не наступив, вимоги про відшкодування збитків у вигляді упущеної вигоди також мають бути належним чином обґрунтовані, підтверджені конкретними підрахунками і доказами про реальну можливість отримання позивачем відповідних доходів, але не отриманих через винні дії відповідача». Відповідно до частин першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, цивільно-правова деліктна відповідальність це забезпечений державним примусом обов`язок відповідальної особи відшкодувати потерпілому заподіяну шкоду. Аналіз положень статті 1166 ЦК України дозволяє дійти висновку про те, що загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, винне діяння заподіювача шкоди (цивільне правопорушення), яке містить такі складові: протиправна поведінка особи, настання шкоди, причинний зв`язок між ними та вина заподіювача шкоди. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 1192 ЦК України якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі; розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду на викладене та дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими, повністю підтверджені матеріалами справи та підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2)\~у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак,\~на відповідача\~покладаються судові\~витрати за\~подання позовної\~заяви позивачем\~на підставі\~ставок,\~що діяли\~на момент\~вчинення процесуальної\~дії,\~з урахуванням\~пропорційності задоволених\~вимог,\~у розмірі\~1\~690 гривень 00\~копійок.

Outcome: approved