Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-14 00:00:00

28.03.2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від подружнього життя мають доньку [PERSON] . Спільне подружнє життя не склалось через різні характер та погляди на життя. Спільне господарство не ведуть, примирення не можливе. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 18.04.2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02.06.2023 року у зв`язку з наданням сторонам строку на примирення терміном два місяці, було зупинено у ній провадження. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 01.08.2023 року провадження у справі поновлено. В судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву в якій наполягала на розірванні шлюбу, справу просила розглянути в її відсутність. В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся вчасно та належним чином про час і місце розгляду справи, причини неявки суду не відомі, заяв чи клопотань про розгляд справи в його відсутність до суду не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що 25 квітня 2015 року між [PERSON] та [PERSON] зареєстровано шлюб Відділом ДРАЦС реєстраційної служби Києво-Святошинського районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 61. Від подружнього життя мають доньку [PERSON] , [INFO] . На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть. Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02.06.2023 року, за клопотанням відповідача сторонам надавався строк на примирення, терміном два місяці, однак після спливу терміну, примирення між сторонами не відбулося. Відповідно до ст. 1 Сімейного Кодексу України побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємоповаги та підтримки. Як роз`яснено у п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року за №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Згідно положень частини третьої та четвертої ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Outcome: approved