Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-03 00:00:00

У листопаді 2021 року позивач звернувся до суду з позовом [PERSON] про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з 16 червня 2018 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Подружнє життя з відповідачем не склалось, у зв`язку з чим вони на початку 2021 року припинили сімейно-шлюбні відносини та ведення спільного господарства. Позивач вважає, що подальше спільне життя з відповідачем неможливе. Тому, просить розірвати шлюб, зареєстрований з відповідачем. Ухвалою Балаклійського районного суду Харківської області від 26 січня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження у вищезазначеній справі, призначено судове\~ засідання з викликом (повідомленням) сторін (а.с.27). Розпорядженням Верховного Суду від 18.03.2022 № 11/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Балаклійського районного суду Харківської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області. 25 квітня 2023 року з Балаклійського районного суду Харківської області до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла вищевказана\~ цивільна справа. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 квітня 2023 року для розгляду даної справи визначено суддю Оладенко О.С. Ухвалою судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 травня 2023 року прийнято справу до провадження та справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. У судове засідання позивач не з`явився, повідомлений належним чином про розгляд справи, у позовній заяві просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася, про день та час розгляду справи була повідомлена своєчасно, належним чином (а.с.37,42). Причини неявки суду не відомі. Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. У судовому засіданні встановлено, що сторони з 16 червня 2018 року перебувають у шлюбі, який зареєстрований Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №280 (а.с.3). Від шлюбу мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] (а.с.4). Сторони спільне господарство не ведуть, шлюбно-сімейні відносини припинили. Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 СК України. Згідно ч. 1 ст. 110 СК України\~ позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до вимог 112 Сімейного Кодексу України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам подружжя. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила прізвище на « [PERSON] ». Клопотань про зміну прізвища не заявляла, а тому суд вважає за необхідне залишити прізвище відповідача без змін. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 908 грн. На підставі викладеного і

Outcome: approved