Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-20 00:00:00

09 .07.2019 року до суду надійшла позовна заява від ТОВ "Укрдебт Плюс" до Приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Куліченка Дмитра Олександровича, ДП "СЕТАМ" Міністерства юстиції України,третя особа - [PERSON] про визнання електронних торгів від 22.01.2019 року з реалізації рухомого майна боржника [PERSON] , а саме: автомобілю марки NISSAN, модель X-TRAIL, 2007 року випуску, номер державної реєстрації [NUMBER] недійсними. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив,що 27.08.2007 року між ПАТ "УкрСиббанк" та [PERSON] (далі Позичальник,Заставодавець) був укладений кредитний договір №1120424700 від 27.08.2007 року,згідно якого Банк зобов`язувався надати Позичальнику грошові кошти у вигляді кредиту та на умовах,передбачених у цьому Договорі,а [PERSON] зобовязувалася повернути кредит ,сплатити проценти за користування кредитом та виконати свої зобов`язання у повному обсязі у строки,зазначені умовами кредитного договору.В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним договором було укладено договір застави транспортного засобу,згідно з умовами якого належний "Заставодавцю" транспортний засіб:NISSAN X-Trail,2007 р.в.,номер державної реєстрації [NUMBER] ,був переданий Банку в заставу для забезпечення його зобов`язання. 08 грудня 2011 року між ПАТ «УкрСиббанк» (в розумінні вказаного договору - Продавець) та ПАТ «Дельта Банк» (в розумінні вказаного договору Покупець) був укладений Договір про купівлі-продажу прав вимоги за кредитами. У результаті укладення вказаного вище договору купівлі-продажу, кредитором у зобов`язанні стало Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» (далі-ПАТ «Дельта Банк», Заставодержатель), яке згідно умов договору набуло права вимагати замість первісного кредитора належного виконання боржником зобов`язань в межах переданого права вимоги та набуло статусу Нового кредитора згідно ст.ст. 512-514,516,517 ЦК України. Таким чином, 3 08.12.2011 року заставодержателем відносно автомобілю марки NISSAN, модель X-TRAIL, 2007 р.в., номер державної реєстрації [NUMBER] виступає ПАТ «Дельта Банк», який є правонаступником ПАТ «УкрСиббанк». В процесі моніторингу офіційного сайту Системи електронних торгів арештованим майном представником ПАТ «Дельта Банк» було виявлено факт реалізації 22.01.2019 року згідно протоколу електронних торгів № 383918 автомобілю марки NISSAN, модель X- TRAIL, 2007 р.в., номер державної реєстрації [NUMBER] . Зазначене майно належить на праві приватної власності боржнику [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) та перебуває в заставі ПАТ «Дельта Банк». На дане майно приватним виконавцем виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Д.О було звернуто стягнення в рамках виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа по справі № 847/2966/17, виданого 20.10.2017 року Заводським районним судом м. Миколаєва про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] боргу в розмірі 20000,00 дол. США що в гривневому еквіваленті складає 552000,00 грн. та судовий збір в розмірі 5520,00 грн. Кошти від реалізації заставного майна на адресу ПАТ «Дельта Банк» не були перераховані. На примусовому виконанні у приватного виконавця Куліченко Д.О. відсутні виконавчі документи про стягнення заборгованості з [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк». Таким чином, звернуто стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувача, яка не є заставодержателем. 17.12.2018 року представником ПАТ «Дельта Банк» було направлено на адресу приватного виконавця Куліченко Д.О. заяву, в якій ПАТ «Дельта Банк» повторно повідомив, що автомобіль марки NISSAN, модель X-TRAIL, 2007 р.в., номер державної реєстрації [NUMBER] перебуває в заставі Банку, та що заставодержатель заперечує проти звернення стягнення на майно боржника [PERSON] 27.12.2018 року Банком було отримано відповідь приватного виконавця про неможливість зняти арешт із заставленого майна та про продовження ним процедури примусової реалізації, незважаючи на незгоду заставодержателя із реалізацією предмета застави . Крім того, 26.12.2018 року на адресу ПАТ «Дельта Банк» надійшло повідомлення приватного виконавця Куліченко Д.О. про складання постанови про опис та арешт майна боржника 11.12.2018 року, а саме: автомобіль марки NISSAN, модель X-TRAIL, 2007 р.в., номер державної реєстрації [NUMBER] . Також зверненні було запропоновано ПАТ «Дельта Банк» надати приватному виконавцю документальне підтвердження розміру заборгованості боржника [PERSON] перед банком. Варто зазначити, що дане повідомлення датовано 11.12.2018 року, а згідно даних пошуку поштових відправлень офіційного сайту ПАТ «УКРПОШТА» відправлення здано до поштового відділення відправником тільки 19.12.2018 року. У відповідь на це, 28.12.2018 року представником ПАТ «Дельта Банк» було направлено лист з вимогою зняти з електронних торгів автомобіль боржника [PERSON] ,повідомлено про розмір заборгованості та надано документальне підтвердження цього.Зазначений лист приватним виконавцем Куліченко Д.О,отримано 03.01.2019 року,але примусова реалізація заставного майна боржника [PERSON] була продовжена. Звернення до приватного виконавця в порядку досудового врегулювання спору виявилися безрезультатними, що послугувало підставою для звернення до суду з відповідним позовом. У лютому 2020 року надійшов відзив на позов від Приватного виконавця - Куліченка Д.О,в якому позов не визнає, просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на проведення торгів у чіткій відповідності джо вимог ЗУ "Про виконавчепровадження" та ЗУ "Про застав". У лютому 2020 року надійшов відзив проти позовної заяви від представника за довіреністю ДП "СЕТАМ" Ганчук Г.В., в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі,та стягнути на користь державного підприємства "СЕТАМ" витрати на правову допомогу.і. Обгрунтовуючи відзив зазначає,що позовна заява є необгрунтованою,безпідставною та такою,що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Приватним виконавцем Куліченко Д.О було сформовано та направлено до державного підприємства "Сетам" заявку на реалізацію арештованого транспортного засобу у рамках виконавчого провадження [NUMBER]. Державним підприємством "Сетам" на підставі заяви приватного виконавця від 22.01.2019 було проведено електронні торги з реалізації Автомобіль NISSAN X TRAIL(2007 р) ДНЗ [NUMBER] за номером лоту №324968. Торги за лотом №324968 відбулись з визначенням переможці,учасника № 29. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.07.2019 року визначено головуючого по справі суддю Чулуп О.С. Ухвалою від 15.07.2019 року відкрито загальне позовне провадження по справі. Розпорядженням керівника апарату Центрального районного суду м. Миколаєва від 09.02.2021 р. призначено повторний автоматизований розподіл справи на підставі Рішення Третьої Дисциплінарної палати ВРП України від 25.11.2020 р. №3242/3дп/15-20. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2021 року визначено головуючого по справі суддю Гуденко О.А. 15.02.2021 року матеріали справи передані на розгляд судді Гуденко О.А. Ухвалою від 17.02.2021 року прийнято до провадження та ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання на 02.06.2021 року на 11-55 годин. Ухвалою суду від 26.10.2021 року було залучено до участі у справі в якості третіх осіб на стороні відповідача - [PERSON] та [PERSON] . 02.06.2021 року представник ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" подав до суду клопотання про залучення до участі у справі правонаступника позивача. В обґрунтування заяви зазначив, що 15.11.2019 року між ПАТ "Дельта Банк" та ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" був укладений договір купівлі-продажу прав вимоги № 2083/К, згідно з умовами якого право вимоги до позичальника за зобов`язаннями передбаченими кредитним договором № 570-Ф (10601368000) від 21.11.2005 року, перейшло до ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" . Просить суд клопотання про залучення до участі в справі правонаступника позивача задовольнити, розгляд клопотання провести у відсутності представника ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" . Ухвалою суду від 26.10.2021 року заяву представника ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" - Пивоварова В.І про залучення до участі у справі правонаступника позивача - задоволено. Залучено до участі у справі за позовом Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" до Приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Дмитро Олександрович, Державне підприємтсво "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, треті особи - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними, правонаступника позивача ПАТ "Дельта Банк" - ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" (код ЄДРПОУ 43212924, місцезнаходження: 04073, м.Київ, пр-т. С.Бандери 28-А). Оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 19 січня 2022 року. Ухвалою суду від 19.01.2022 року заяву представника ТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" - Пивоварова В.І - задоволено. Залучено до участі у справі за позовомТОВ "УКРДЕБТ ПЛЮС" до Приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Дмитро Олександрович, Державне підприємтсво "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, треті особи - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними, - належного позивача Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" (код ЄДРПОУ 34047020, місцезнаходження: 01133, м.Київ,бул.Дружби Народів, 38). Ухвалою Центрального районного суду міста Миколаєва від 18 жовтня 2022 року було закрито підготовче провадження у справі за позовомПАТ «Дельта-Банк» до Приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Дмитро Олександрович, Державне підприємтсво "СЕТАМ" Міністерства юстиції України, треті особи - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними.. До канцелярії суду надійшла заяви і від представника позитвача ПАТ "ДельтаБанк" і від представника ТОВ "Укрдебт Плюс" про розгляд справи у відсутності представника сторони позивача, позов просить задовольнити в повному обсязі. Дослідивши доводи позову, заперечення представників відповідача, пояснення третьої особи, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні правовідносини. Судом встановлено, що 27 серпня 2007 року, укладеним між ПАТ «УкрСиббанк» та [PERSON] , був укладений кредитний договір № 11204247000, від 27.08.2007 року. В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним договором було укладено договір застави транспортного засобу NISSAN X-TRAIL, 2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] . На виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Д.О перебуває виконавче провадження [NUMBER] з примусового виконання виконавчого листа по справі №847/2966/17 виданого Заводським районним судом м.Миколаєва 20.10.2017 року про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] борг в загальному розмірі 557 520.00 грн 07.12.2017 року приватним виконавцем Куліченко Д.О було винесено постанову про розшук майна [PERSON] ,а саме : транспортного засобу NISSAN X-TRAIL, 2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] . 11.12.2018 року на штраф-майданчику за адресою с.Шевченкове Миколаївської області приватним виконавцем Куліченко Д.О. складено постанову про опис та арешт майна боржника,згідно якої накладено арешт на транспортний засіб NISSAN X-TRAIL, 2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] , що належить [PERSON] на праві власності. 17.12.2018 року Представником ПАТ "Дельта Банк" було направлено на адресу приватного виконавця Куліченко Д.О заяву. в якій ПАТ "Дельта Банк" повторно повідомив,що автомобіль марки NISSAN X-TRAIL,2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] . перебуває в заставі банку,та що заставодержатель заперечує проти звернення стягнення на майно боржника [PERSON] 27.12.2018 року Банком було отримано відповідь приватного виконавця про неможливість зняти арешт із заставленого майна та продовження ним процедури примусової реалізації,незважаючи на незгоду заставодержателя із реалізацією предмета застави. 26.12.2018 року на адресу ПАТ «Дельта Банк» надійшло повідомлення приватного виконавця Куліченко Д.О. від 11.12.2018 про складання постанови про опис та арешт майна боржника 11.12.2018 року, а саме: автомобіль марки NISSAN, модель X-TRAIL, 2007 р.в., номер державної реєстрації [NUMBER] . Також в зверненні було запропоновано ПАТ «Дельта Банк» надати приватному виконавцю документальне підтвердження розміру заборгованості боржника [PERSON] перед банком. 28.12.2018 року представником ПАТ «Дельта Банк» було направлено у відповідь лист з вимогою зняти з електронних торгів автомобіль боржника [PERSON] ,повідомлено про розмір заборгованості та надано документальне підтвердження цього.Зазначений лист приватним виконавцем Куліченко Д.О. отримано 03.01.2019 року, але примусова реалізація заставного майна боржника [PERSON] була продовжена. Згідно протоколу № 383918 від 22 січня 2019 року автомобіль NISSAN X-TRAIL,2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] був реалізований Державним підприємством "СЕТАМ" міністерства юстиції України учаснику № 29 за 238 000.00 грн,з яких сума сплаченого гарантійного внеску становить 10 443.75 грн.,розмір додаткової винагороди 1 456.25 грн,сума до перерахування на рахунок продавця становить 226 100.00 грн. З фотокопії вбачається, що автомобіль NISSAN X-TRAIL,2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] був реалізований на електронних торгах 22 січня 2019 року, номер лоту № [NUMBER] . Згідно витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна, 11 грудня 2018 року (№ витягу 57790404),в реєстрі наявний запис від 11.09.2013 року №13898360 про заставу транспортного засобу NISSAN X-TRAIL,2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] ,що належить на праві власності [PERSON] . Заставодержателем зазначено Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" Проте,згідно витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна,запис від 11.09.2013 року №13898360 вилучено за завершенням терміну зберігання. Крім того термін дії запису визначено як - до 11.09.2018 року. Тобто,станом на 11.12.2019 (час проведення опису та арешту транспортного засобу) запис від 11.09.2013 року №13898360 був нечинним . Відповідно до витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна від 11.12.2018 року,в реєстрі наявний запис від 20.11.2017 №16579633 про публічне обтяження -арешт транспортного засобу NISSAN X-TRAIL,2007 року випуску, д.н.х. [NUMBER] що належить на праві власності [PERSON] . Обтяжувачем є приватний виконавець Куліченко Д.О.Зазначений запис є чинним до 20.11.2022 року. З урахуванням,що ПАТ "Дельта Банк" на протязі багатьох місяців так і не подав на виконання виконавчий документ про стягнення коштів з боржника (власника транспортного засобу) та не підтвердив належним чином права на заставлене майно. 24.01.2019 року кошти від реалізації транспортного засобу NISSAN X-TRAIL,2007 року випуску, д.н.з. [NUMBER] , розподілені в межах виконавчого провадження, яке перебувало на виконанні у приватного виконавця. Рішенням Заводського районного суду м.Миколаєва від 12.06.2020 року у справі № 487/535/19 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Заводський відділ державного виконавчої служби у м. Миколаєві Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Дмитро Олександрович про зняття арешту із заставного рухомого майна, - - у задоволенні позову відмовлено. Як встановлено судом, виходячи зі змісту витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №57790404 від 11.12.2018 року здійсненого о 06:29 год. при накладладенні арешту приватним виконавцем Куліченко Д.О. на спірний автомобіль, запис щодо застави даного рухомого майна від 11.09.2013 року, за №13898360 було вилучено з Державного реєстру обтяжень рухомого майна за заверешенням п`ятирічного терміну зберігання. Після чого, згідно витягу з Державного реєстру обтяжень рухомого майна №57804001 від 11.12.2018 року здійсненого о 16:11 год. обтяження у вигляді застави на спірний транспотний засіб за кредитним договором №11204247000 від 27.08.2007 року з зазначенням отбяжувача ПАТ «Дельта Банк» було зареєстровано 11.12.2018 року о 16:11 год. Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що оскільки на час накладення приватним виконавцем Куліченко Д.О. арешту на спірний автомобіль, відомості про обтяження у вигляді застави рухомого майна №13898360 від 11.09.2013 року були вилучені з Державного реєстру обтяжень рухомого майна за завершенням п`ятирічного терміну зберігання. Отже, приватний виконавець виконавчого округу Миколаївської області Куліченко Д.О. має переважне право на звернення стягнення на зазначений транспортний засіб «NISSAN X-TRAIL», 2007 року випуску, д.н.з. [NUMBER] , належний на праві власності [PERSON] , навіть за умови наяності інших записів про обтяження внесених пізніше даного запису. Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм право на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установлення вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Відповідно до правового висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-цта від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до ч.1 ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України). Частиною 4 ст. 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок). Застава є способом забезпечення зобов`язань; у силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави) (стаття 1 Закону України «Про заставу» та стаття 572 ЦК України). Відповідно до статті 27 Закону України «Про заставу» застава зберігає силу, якщо однією з підстав, зазначених в законі, майно або майнові права, що складають предмет застави, переходять у власність іншої особи; застава зберігає силу і у випадках, коли у встановленому законом порядку відбувається уступка заставодержателем забезпеченої вимоги іншій особі або переведення боргу, який виник із забезпеченої застави. Зазначені норми застосовуються з урахуванням положень Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», який визначає правовий режим регулювання обтяжень рухомого майна, встановлених з метою забезпечення виконання зобов`язань, оприлюднення та реалізації інших прав юридичних і фізичних осіб стосовно рухомого майна. Відповідно до частини третьої статті 9 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», якщо інше не встановлено законом, зареєстроване обтяження зберігає силу для нового власника (покупця) рухомого майна, що є предметом обтяження, за винятком таких випадків: 1) обтяжувач надав згоду на відчуження рухомого майна боржником без збереження обтяження; 2) відчуження належного боржнику на праві власності рухомого майна здійснюється в ході проведення господарської діяльності, предметом якої є систематичні операції з купівлі-продажу або інші способи відчуження цього виду рухомого майна. Відповідно до статті 10 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» у разі відчуження рухомого майна боржником, який не мав права його відчужувати, особа, що придбала це майно за відплатним договором, вважається його добросовісним набувачем згідно зі статтею 388 ЦК України за умови відсутності в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна відомостей про обтяження цього рухомого майна. Добросовісний набувач набуває право власності на таке рухоме майно без обтяжень. Обтяжувач, права якого порушені внаслідок дій боржника, визначених цією статтею, вправі вимагати від боржника відшкодування завданих збитків. Дані положення узгоджуються з правовою позицією Верховного Суд висловленою в Постанові від 01.11.2018 року по справі №348/1897/16-ц (провадження 61-36388ск18). Окрім того, ст. 12 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» визначено, що взаємні права та обов`язки за правочином, на підставі якого виникло обтяження, виникають у відносинах між обтяжувачем і боржником з моменту набрання чинності цим правочином, якщо інше не встановлено законом. Реєстрація обтяження надає відповідному обтяженню чинності у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. У разі відсутності реєстрації обтяження таке обтяження зберігає чинність у відносинах між боржником і обтяжувачем, проте воно є не чинним у відносинах з третіми особами, якщо інше не встановлено цим Законом. На підставі реєстрації встановлюється пріоритет обтяження, якщо інші підстави для виникнення пріоритету не визначені цим Законом. Задоволення прав чи вимог декількох обтяжувачів, на користь яких встановлено обтяження одного й того ж рухомого майна, здійснюється згідно з пріоритетом, який визначається в порядку, встановленому цим Законом. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує заявку на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абз. 3 -16 п. 2 цього розділу. Заявка на реалізацію арештованого майна надсилається організатору разом із документами, передбаченими абз. 4 - 13 п. 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Відповідно до положень п. 2 розд. II Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року по справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів, чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Позивачем не надано переконливих доказів порушення вимог порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів. Що стсоується порушенян прав позивача як первісного заставодержателя - то як встанволено судовим рішенням, яке набуло законної сили та позивачем не оскаржувалося - приватний виконавець Куліченко Д.О. має переважне право на звернення стягнення на транспортний засіб «NISSAN X-TRAIL», 2007 року випуску, державний реєстраційний номер [NUMBER] , належний на праві власності [PERSON] , навіть за умови наяності інших записів про обтяження внесених пізніше даного запису. Щодо вимог про визнання недійсними відкритих торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону Як визначено у висновку щодо застосування норм права у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2022 року у справі № 910/12525/20 (провадження № 12-61гс21) : п. 103.Правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Такі висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 (пункти 42-44), від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17 (пункт 7.4), від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 (пункти 45-47). 104. Отже, торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту. Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах неодноразово зазначала, що перелік способів захисту, визначений у частині другій статті 16 Цивільного кодексу України, не є вичерпним. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої вказаної статті). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16.06.2020 у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17). Визнання правочину недійсним не з метою домогтися відновлення власного порушеного права (та/або інтересу) у спосіб реституції, що застосовується між сторонами такого правочину, а з метою створити підстави для подальшого звернення з іншим позовом ( про що прямо заявиви в судовому засіданні представник позивача) або преюдиційну обставину чи доказ для іншого судового провадження суперечать завданням цивільного судочинства, наведеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України . Аналогічні висновки сформульовано в пунктах 5.5- 5.8, 5.12, 5.29 постанови Великої Палати Верховного Суду від 21.09.2022 у справі № 908/976/19. Виходячи з викладеного, вимоги позову щодо визнання недійсними відкритих торгів (аукціону) та протоколу електронних торгів № 383918 від 22.01.2019 року є належним та ефективним способом захисту, що є самостійною підставою для відмови у позові . Відповідно до ст. 141 ЦПК України , судові витрати відшкодуванню ен підлягають. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVINANDOTHERSv. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed