Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-30 00:00:00

У липні 2023 року [PERSON] звернуласядо суду з позовом до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташова Т.М. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову вказує, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина. Крім позивачки, спадкоємцем є відповідач [PERSON] , який є сином померлої. У встановлений законом строк позивачка не зверталась до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки про наявність заповіту, складеного на її ім`я, вона дізналась випадково від керівника СФГ «Загорулько О.Ю.», який запропонував їй як спадкоємиці [PERSON] , переукласти договір оренди землі. Після чогопозивачка 24.04.2023 звернулась із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Карташової Т.М. Однак, у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини, позивачці було роз`яснено про неможливість видати свідоцтво про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду з даним питанням. З наведених підстав просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивачка, представник позивачкив судове засідання не з`явилися. Представник позивачки надала заяву в якій просить слухати справу без їх участі, позов підтримують в повному обсязі. Відповідачв судове засідання не з`явився. Надав заяву, в якій просить слухати справу без його участі, оскільки перебуває на тимчасово окупованій території, позовні вимоги визнає в повному обсязі. Третя особа в судове засідання не з`явилася. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, оцінивши та дослідивши у сукупності докази у справі, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), актовий запис № 2385 від 14.12.2021. Після смерті [PERSON] спадкоємцями першої черги за законом є її діти - [PERSON] та [PERSON] . За життя, 19 січня 2004 року, [PERSON] склала заповіт, яким заповіла своє майно сину [PERSON] та доньці [PERSON] в рівних долях. Заповіт посвідчений секретарем виконавчого комітету Долинської сільської ради Запорізького району Запорізької області Рибак С.О. та зареєстрований в реєстрі за № 10. Як вбачається з копії спадкової справи № 69/2023 після померлої [INFO] [PERSON] , [PERSON] 28 квітня 2023 року звернулася до приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташової Т.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Крім [PERSON] , інші особи до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не зверталися, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину). Об`єм спадкового майна та його місцезнаходження не визначалися. З змісту заповіту [PERSON] місце знаходження спадкового майна встановити не можливо. Згідно роз`яснення приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташової Т.М. від 21.06.2023, у зв`язку з тим, що [PERSON] на час смерті спадкодавця не проживала та не була зареєстрована з померлою [PERSON] та не подала відповідну заяву про прийняття спадщини у строк, передбачений законом для прийняття спадщини, [PERSON] рекомендовано звернуться до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У встановлений законом строк позивачка не зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] . В обґрунтування поважності причин пропуску строку позивачка посилається нате, що про існування заповіту вона дізналась випадково від керівника СФГ «Загорулько О.Ю.», який запропонував переукласти договір оренди землі та повідомив, що пай, розташований на території Долинської сільської ради площею 6,13 гектарів заповідано їй матір`ю [PERSON] . Згідно з нормами ч. 1\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно достатті 1233 ЦК України\~заповітомє особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача. Заповіт лише спрямовується на виникнення у спадкоємця прав та обов`язків, але до моменту смерті не створює їх у нього. Розпорядження, яке міститься у заповіті, набирає чинності лише у разі смерті заповідача. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленим\~ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ст.ст.\~12,\~13,\~81 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами. Доказуванню підлягають обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з\~ст.89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Статтею 82 ЦПК України\~встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 зазначено, що за змістом ч.3\~ст.1272 ЦК України\~поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3ст.1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься упостанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 року у справі №6-496цс17. Проаналізувавши у сукупності надані позивачкою докази в якості поважності пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, суд вважає, що позивачкою строк прийняття спадщини пропущений з поважних обставин, які були перешкодою для своєчасного звернення спадкоємця до нотаріальної контори, у зв`язку з чим суд приходить до висновку щодо можливості задоволення позовних вимог і визначення позивачці додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після [PERSON] , який відраховувати з дня набрання законної сили рішенням суду. З урахуванням викладеного вимоги позову [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved