Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-16 00:00:00

у січні 2022 року УСЗН адміністрації Індустріального району Харківської міської ради звернулося до Вовчанського районного суду Полтавської області зі вказаною позовною заявою, у якій просить стягнути з [PERSON] на його користь надміру виплачену допомогу внаслідок зловживання з боку відповідача у розмірі 20414 грн, посилаючись на те, що 17.03.2020 відповідач звернулась із заявою до Управління та надала документи для призначення їй державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям та допомоги одиноким матерям з урахуванням доходів, про що 04.03.2020р. та 09.04.2020р. Управлінням прийнято відповідні рішення про призначення допомоги. У декларації про доходи та майновий стан осіб при зверненні 17.03.2020р. відповідачка зазначила у відомостях про доходи державні соціальні допомоги, які вона отримувала за останні шість місяців перед зверненням, у декларації також зазначалося, що інших доходів за вказані періоди не отримувала.На основі поданих документів відповідачу призначені- допомога малозабезпеченій сім`ї та допомога на дітей одинокій матері з урахуванням доходів. При перевірці органами, що призначають і виплачують державну допомогу і мають право перевіряти матеріальне становище сімей з дітьми, державними соціальними інспекторами Управління отримано відомості з Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про виплачені доходи та утримані податки відповідачки та виявлено, що син відповідачки, [PERSON] , [INFO] , працював та отримував заробітну плату. Таким чином, за період з 01.03.2020р. по 31.08.2020р. відповідач неправомірно отримувала допомогу, оскільки приховала або навмисно подала недостовірні дані про факт отримання сином заробітної плати. Розмір надміру виплаченої допомоги за цей період становив 18574, 26грн, а допомоги на дітей одиноким матерям 1840,06 грн. 07.10.2020р. та 19.03.2021р. відповідачу направлено листи про факт незаконного отримання державної допомоги з зазначенням реквізитів для повернення бюджетних коштів. На даний час надміру виплачені суми допомоги внаслідок зловживання з боку відповідача добровільно не повернуто. Ухвалою від 19.01.2022 Вовчанський районний суд Харківської області відкрив провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.28, 29). У листопаді 2022 року справа надійшла до Машівського районного суду Полтавської області, як до суду, якому на підставі розпорядження Голови Верховного Суду №2/0/9-22 від 08.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» визначено територіальну підсудність судових справ Вовчанського районного суду Харківської області (а.с.31). Ухвалою Машівського районного суду від 21.06.2023р. справу прийнято до провадження (а.с.54). У судове засідання сторони не з`явилися вдруге та повторно, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином та завчасно, зокрема відповідач за зареєстрованим місцем проживання, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення та невручення судової повістки в зв`язку з відсутністю адресата (а.с.40,41,44,45,48,49,50,51) та оголошення на офіційному вебсайті суду (а.с.58), позивач подав заяву з проханням розглядати справу без участі представника, заявлені позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечує проти заочного рішення (а.с.36, 37). Суд, враховуючи заяву позивача, вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін та відповідно до ст. 281 ЦПК України розглядає справу в заочному порядку, дослідивши письмові докази. Судом установлено, що рішенням УСЗН адміністрації Індустріального району Харківської міської ради [PERSON] призначено державну соціальну допомогу малозабезпеченій сім`ї та допомогу на дітей одиноким матерям. За період з 01.03.2020р. по 31.08.2020р. відповідачкою отримано допомоги: як малозабезпеченій сім`ї 18\~574,26грн та допомоги на дітей одинокій матері 1\~840,06 грн(а.с. 18, 19). При перевірці державними соціальними інспекторами виявлено, що син відповідачки [PERSON] в період часу з 01.102019 по 31.08.2020 працював та отримував заробітну плату (а.с.12, 13). При цьому з листів-попереджень відділу №6 УСЗН адміністрації Індустріального району Харківської міської ради від 07.10.2020 №10-29/8249/4-06/20, 07.10.2020 №10-29/8252/4-06/20, 19.03.2021р. №10-29/2092/4-06/21 вбачається, що відповідачу були направлені відповідні листи-попередження з метою повернення надмірно виплачених коштів в розмірі 20\~414,32грн (а.с.15,16). Матеріали справи не містять доказів отримання відповідачем вищевказаних листів-попереджень, що були безпосередньо направлені на її домашнюю адресу. Нарахування та виплата допомоги малозабезпеченим сім`ям проводиться у відповідності до\~Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» та Порядку призначення та виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 року № 250. Відповідно до положень\~ст. 1 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям»\~державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям - щомісячна допомога, яка надається малозабезпеченим сім`ям у грошовій формі в розмірі, що залежить від величини середньомісячного сукупного доходу сім`ї. Згідно з п. 6 Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям (далі Порядок) для призначення соціальної допомоги уповноважений представник сім`ї подає органу соціального захисту населення такі документи: заяву; документ, що посвідчує особу уповноваженого представника сім`ї;\~декларацію про доходи\~та майно (заповнюється на підставі довідок про доходи кожного члена сім`ї); довідку про наявність та розмір земельної частки (паю). Відповідно до пункту 2\~постанови Кабінету Міністрів України від 8 квітня 2020 року №264 «Деякі питання надання державної соціальної допомоги»\~на період карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - карантин): строк виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, допомоги на дітей одиноким матерям, допомоги на дітей, над якими встановлено опіку чи піклування, допомоги на дітей, хворих на тяжкі перинатальні ураження нервової системи, тяжкі вроджені вади розвитку, рідкісні орфанні захворювання, онкологічні, онкогематологічні захворювання, дитячий церебральний параліч, тяжкі психічні розлади, цукровий діабет I типу (інсулінозалежний), гострі або хронічні захворювання нирок IV ступеня, на дитину, яка отримала тяжку травму, потребує трансплантації органа, потребує паліативної допомоги, яким не встановлено інвалідність, щомісячної грошової допомоги особі, яка проживає разом з особою з інвалідністю I чи II групи внаслідок психічного розладу, яка за висновком лікарської комісії медичного закладу потребує постійного стороннього догляду, на догляд за нею, тимчасової державної допомоги дітям, батьки яких ухиляються від сплати аліментів, не мають можливості утримувати дитину або місце проживання їх невідоме, щомісячної адресної допомоги внутрішньо переміщеним особам для покриття витрат на проживання, в тому числі на оплату житлово-комунальних послуг, тимчасової державної соціальної допомоги непрацюючій особі, яка досягла загального пенсійного віку, але не набула права на пенсійну виплату (далі - державна соціальна допомога), яку було призначено раніше, продовжується на період карантину та на один місяць після дати його відміни і державна соціальна допомога виплачується за повний місяць без звернення особи до структурних підрозділів з питань соціального захисту населення районних, районних у мм. Києві та Севастополі державних адміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад (далі - орган соціального захисту населення). Орган соціального захисту населення проводить перерахунок розміру виплаченої державної соціальної допомоги, державної соціальної допомоги особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю, особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю на підставі поданої особою або її законним представником заяви та необхідних документів. \~ \~ \~ \~Якщо за результатами проведеного перерахунку не підтверджується право на отримання допомоги або її розмір буде меншим від виплаченої під час карантину допомоги, органи соціального захисту населення визначають обсяг коштів, які підлягають поверненню, з місяця призначення державної соціальної допомоги, державної соціальної допомоги особам з інвалідністю з дитинства та дітям з інвалідністю, особам, які не мають права на пенсію, та особам з інвалідністю. Відповідно до\~Постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року №632 «Деякі питання виплати державної соціальної допомоги»\~з 1 липня 2020 р. призначення і виплата державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям та допомоги на дітей одиноким матерям особам, у яких закінчився строк таких виплат у березні - червні 2020 р., здійснюється лише після подання нової заяви з необхідними документами та\~декларації про доходи\~та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги; державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям та допомога на дітей одиноким матерям особам, які звернулися за її призначенням у липні - серпні 2020 р., призначається і виплачується починаючи з липня 2020 року. \~ \~ \~ \~Положеннями статей\~1212,\~1215 ЦК України\~передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Не підлягає поверненню безпідставно набуті, зокрема, заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. \~ \~ \~ \~Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. \~ \~ \~ \~Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 02 липня 2014 року у справі № 6-91цс14 та у\~постанові Верховного Суду у\~складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі № 545/163/17 (провадження № 61-33727сво18). \~ \~ \~ \~При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. \~ \~ \~ \~Наведене узгоджується із висновком, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 753/15556/15-ц (провадження № 14-445цс18), постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 607/4570/17-ц (провадження № 61-29030св18). Таким чином, підставою для визнання коштів соціальної допомоги такими, що були надміру виплаченими та їх повернення є встановлення факту приховування сім`єю або навмисного подання недостовірних даних про доходи та майновий стан сім`ї, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру. Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач стверджував, що відповідачем не було вказано про дохід, отриманий її сином за період з 01.03.2020 по 31.08.2020 . Однак суд зазначає, що вказані документи не є належними та достатніми доказами отримання відповідачкою вказаних коштів. При цьому, жодних доказів, на підставі яких позивачем було виявлено недостовірність інформації, зазначеної у декларації про доходи і майновий стан від 17.03.2020 до суду надано не було. За даними декларації від 17.03.2020, син відповідачки [PERSON] є студентом ХПІ. За правилами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі. За вимогами ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. \~ \~ \~ \~Відповідно до практики Європейського суду з прав людини ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи. У справі "Рисовський проти України" від 20 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовнішний спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" від 05 січня 2000 року, "Онер`їлдіз проти Туреччини" від 18 червня 2002 року, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" від 08 квітня 2008 року, "Москаль проти Польщі" від 15 вересня 2009 року). \~ \~ \~ \~Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (рішення у справах "Лелас проти Хорватії" від 20 травня 2010 року і "Тошкуце та інші проти Румунії" від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" від 18 червня 2002 року та "Беєлер проти Італії" від 05 січня 2000 року). \~ \~ \~ \~Суд вказав, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Необхідно також звернути увагу, що у рішенні по справі «CAKAREVIC v. CROATIA» (заява №. 48921/13) від 26 квітня 2018 року Європейський суд з прав людини звертав увагу, що у випадку, коли компетентний орган приймає рішення на користь заявника та продовжує здійснювати відповідні платежі, заявник має законні підстави припускати, що отримані платежі є юридично правильними. Також ЄСПЛ підкреслював, що з урахуванням того, що сума, яку отримувала заявниця, була достатньо скромною і витрачена на задоволення основних життєвих потреб, вимога до заявниці про відшкодування суми допомоги, виплаченої помилково компетентним органом, становить надмірний індивідуальний тягар для неї і свідчить про порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції. На підставі вищезазначеного, суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено факт недобросовісного набуття відповідачем зазначених коштів, у зв`язку з чим позовні вимоги не підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України судові витрати у разі відмови в позові покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed