Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-29 00:00:00

Представник [PERSON] звернувся до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Заява мотивована тим, що [INFO] померла бабуся позивача, [PERSON] яка проживала одна та за життя не склала заповіт. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина до складу якої входить квартира [ADDRESS] . Єдиним спадкоємцем першої черги є її син [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач зазначає, що після смерті його батька стало відомо, що за життя [PERSON] не приняв спадщину після смерті матері. Вподальшому позивач звернувся з заявою до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу про прийняття спадщини яка відкрилась після смерті бабусі [PERSON] . 13.07.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Домашенком М.М. було винесено реєстраційний запис до Спадкового реєстру та видано позивачу Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі. 18.08.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Домашенком М.М. винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із пропуском строків встановлених ч.1 ст. 1270 ЦК України. За таких обставин представник позивача просить суд визначити [PERSON] , додатковий строк терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На виконання вимог ст.31 ЦПК України, суддею Печерського районного суду м. Києва, 08 вересня 2022 постановлено ухвалу про передачу справи для розгляду за підсудністю до Шевченківського районного суду м. Києва. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 14 грудня 2022 року відкрито провадження у справі, відповідно до положень ст.ст. 19,274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами загального позовного провадження. 13.02.2023 Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. Позивач про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, як свідчать матеріали справи просить розглядати справу за його вдсутності. Не заперечує щодо ухвалення заочного рішення. Представник відповідача, в судове засідання не з`явився, про час, день розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання в адресу суду не надходило, правом на подачу відзиву на позовну заяву не скористався. За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Дослідивши наявні в справі докази, та надавши їм відповідну оцінку суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) виданого 18.08.2021 актовий запис №18150 (копія наявна в матеріалах справи), яка доводиться рідною матір`ю [PERSON] . Родинні зв`язки між позивачем та померлою підтверджують: свідоцтво про народження [PERSON] серія [NUMBER] , видане Шевченківським РАЦС від 31.07.1968, актовий запис №1212 (копяї наявна в матеріалах справи). [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) виданого 03.07.2022 актовий запис №13403 (копія наявна в матеріалах справи), який доводиться рідним батьком [PERSON] . Родинні зв`язки між позивачем та померлим підтверджують: свідоцтво про народження [PERSON] серія [NUMBER] , видане Шевченківським РАЦС, актовий запис №2123 (копія наявна в матеріалах справи). Як зазначає представник позивача, [PERSON] за свого життя не заповіт не склала, а її син [PERSON] не отримав свідоцтво про право на спадщину до якої належить квартира [ADDRESS] , за померлою матір`ю. Також педставник зазначає, що позивач про такі обставини дізнався після смерті батька у 2022 році. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) відповідно до положень ст. 1216 ЦК України. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, як це визначено ст. 1217 ЦК України. За положеннями ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово . Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Доказів того, що наявні інші спадкоємці за законом щодо майна померлої [PERSON] крім позивача, під час справи отримано не було. Час відкриття спадщини, згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи. Відповідно до положень ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як свідчать матеріали справи, позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Домашенко М.М. для відкриття спадкової справи після смерті батька та прийняття спадщини. Проте нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою від 18 серпня 2022. Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», відповідно до Указу Президента України, затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022 року ( зі змінами) в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який триває в країні і на день розгляду справи. У період дії правового режиму воєнного стану встановлено обмеження руху транспортних засобів, введено комендантську годину. Впровадження воєнного стану є надзвичайними невідворотними обставинами - форс-мажором, що підтверджується висновком Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким ТПП України засвідчила військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) до їх офіційного закінчення. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таку позицію висловив Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17. За обставин встановлених під час розгляду справи суд приходить до висновку, що позивач був позбавлений у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України та введення в державі війського стану звернутись до нотаріуса з завою про прийняття спадщини у встановлений ч.1 ст. 1270 ЦК України строк. Аналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини позивачем є поважними. З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що право позивача підлягає захисту, шляхом надання додаткового строку для прийняття спадщини строком в три місяці з дня набранняцим рішенням законної сили, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved