Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-15 00:00:00

У квітні 2021 року до суду звернувся позивач [PERSON] до АТ «Оператор газорозподільної системи «Запоріжгаз» про захист прав споживачів. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що є власником будинку [ADDRESS] та є споживачем постачання природного газу, 07.11.2020 року при огляді лічильника газу у його домоволодінні представниками відповідача був складений акт про порушення № 0600077192, в якому зафіксовано порушення КГС: втручання в роботу ЗВТ, порушена заводська пломба з лівої сторони. 25.01.2021 року була проведена експертиза лічильника газу RS/2001-2 Самгаз G2.5 №3547196 , рік випуску - 2013, згідно з акту експертизи № 0051, якого складеного за відсутності споживача , виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ: відсутність центрального фрагмента пломби-заглушки заводу виробника розташованої з лівого боку лічильного механізму внаслідок чого наявний доступ до фіксуючого гвинта, що в свою чергу надає доступ в роботу лічильного механізму, лічильник не придатний до подальшої експлуатації, підлягає заміні, також інженером з метрології [PERSON] складено Довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 3-0042-21 від 25.01.2021 року. В акті експертизи не було вказано чи виявлено факт втручання в роботу лічильника а лише зазначено що теоретично у споживача був наявний доступ до фіксуючого гвинта, що в свою чергу надавало доступ в роботу лічильного механізму, що є на думку позивача припущенням, а не встановленням факту втручання в роботу лічильника газу, проте відповідачем було виставлено рахунок на оплату №71001604 від 27.01.2021 року на відшкодування експертизи у сумі 2202 грн.,який було сплачено позивачем згідно квитанції №372974420. Далі 27.01.2021 року на засіданні комісії з розгляду актів розглянуто акт про порушення № 0600077192 від 07.11.2020 року та прийнято рішення про його правомірність а порушення споживачем доведеним, проте позивач вважав , що зазначені протокол від 07.11.2020 та акт розрахунок не облікованого об`єму природного газу були неправомірними з урахуванням висновку викладеного Верховним судом у постанові від 01.11.2018 року у справі 905/2191/15 щодо того, що п.3 глави 2 розділу 11 КГС зазначено що до порушень ( за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ ) що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата споживання природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно, однак актом про порушення не встановлено втручання в роботу ЗВТ чи пошкодження ЗВТ а також не встановлено що внаслідок відсутності вказаної пломби споживання природного газу не обліковувались або обліковувалися некоректно крім того на лічильнику було ще наявні дві пломби які не надавали можливості втручатися в роботу ЗВТ, лічильник встановлено на вулиці без захисних корпусів чи щитків а тому враховуючи вплив погодних умов пломба могла пошкодитися без втручання зі сторони споживача, а для здійснення нарахування необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу слід було встановити з урахуванням постанов ВС від 24.10.2018 у справі 914/2384/17 та від 18.06.2019 року у справі 922/1573/18 саме викривлення даних обліку природного газу , проте виходячи з акту про порушення від 07.11.2020 року та акту експертизи від 25.01.2021 на думку позивача відсутні дані про наявність викривлення даних обліку яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильник, при цьому тільки наявність трьох складових правопорушення з урахуванням позиції викладеної в постанові ВС від 24.10.2018 року по справі 914/2384/17 давало б змогу стверджувати про вчинення такого втручання, а в даному випадку на думку первісного позивача факт викривлення даних відсутній у зв`язку з чим первісний позивач просив визнати рішення комісії з розгляду акту про порушення про затвердження акту про порушення № 0600077192 від 07.11.2020 року в частині несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ незаконними та дії Акціонерного товариства «Оператора газорозподільної системи «Запоріжгаз» щодо складання акту розрахунку не облікованого (донарахованого ) об`єму та обсягу природного газу на суму 27770,68 грн. неправомірними, скасувати рішення комісії з розгляду акту про порушення про затвердження акту про порушення № 0600077192 від 07.11.2020 року та акт - розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу на зазначену суму , стягнути вартість експертизи лічильника у розмірі 2202,00 грн., вирішити питання щодо судових витрат, зокрема витрати на правничу допомогу просили стягнути з Акціонерного товариства «Оператора газорозподільної системи «Запоріжгаз» у сумі 7500 грн. Відповідачем Акціонерним товариством «Оператора газорозподільної системи «Запоріжгаз» подано відзив яким з позовом не погодився, вважав свої дії законними та зустрічний позов, обґрунтовані тим, що відповідачем здійснювалось споживання природного газу та його оплати діючому постачальнику, що є фактором приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу. На момент виявлення порушення об`єкт споживання природного газу забезпечений комерційним вузлом обліку на базі лічильника газу типу RS/2001-2 САМГАЗ G -2,5 №3547196, 2013 випуску. Зазначений лічильник встановлено та прийнято до експлуатації 01.04.2013 року, що підтверджено підписами представників Оператора ГРМ та Споживача. 07.11.2020 року працівником Оператора ГРМ було виявлено факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, а саме порушена заводська пломба з лівої сторони, про що складено Акт порушення № 0600077192. Далі 15.01.2021 року лічильник було демонтовано для проведення експертизи , про що складено протокол №0600077192 про направлення засобу вимірювальної техніки на експертизу. За результатами проведеної експертизи комісією було підтверджено факт несанкціонованого втручання в роботу засобу вимирювальної техніки: відсутність центрального фрагмента пломби-заглушки завода-виробника розташованої з лівого боку лічильного механізму, внаслідок чого наявний доступ до фіксуючого гвинта, що в свою чергу надає доступ в роботу лічильного механізму. Комісією АТ «Запоріжгаз» з розгляду актів про порушення було розглянуто акт про порушення №0600077192 від 07.11.2020 року та враховано підтверджений експертною комісією та фотоматеріалами факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ шляхом пошкодження пломби заводу виробника, яка є складовою частиною лічильника газу. Відповідачу здійснено перерахунок (донарахування) об`ємами споживання природного газу населенням з 08.05.2020 по 07.11.2020 з урахуванням усіх газових приладів, вартість не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу склала 27 770,68 грн. У зв`язку з тим, що обов`язком споживача є належне утримання та експлуатація ЗВТ просили у задоволенні первісного позову відмовити а зустрічну позовну заяву задовольнити стягнувши на свою користь з споживача зазначену суму. Позивачем за первісним позовом надано відзив на зустрічний позов в якому він зазначив , що актом про порушення не встановлено втручання в роботу ЗВТ чи пошкодження ЗВТ, а також не встановлено, що внаслідок відсутності вказаної пломби споживання природного газу не обліковувались або обліковувались некоректно. Крім того на лічильнику було встановлено ще дві пломби, які не дають можливості втручатися в роботу ЗВТ. А порушення пломби пояснюється тим, що лічильник встановлений на вулиці, без будь-яких захисних корпусів чи щитків, а тому враховуючи вплив погодних умов пломба могла пошкодитися без втручання зі сторони споживача. Позивачем за зустрічним позовом не доведено наявність факту несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу з боку зустрічного відповідача, у зв`язку з чим просив у зустрічному позові відмовити, а первісний позов задовольнити. У судовому засіданні сторони підтримали свої вимоги наполягали на їх задоволенні, представник первісного позивача звернула увагу на судову експертизу яка на її думку підтвердила відсутність викривлення даних обліку лічильника газу, оспорюване протокольне рішення ( протокол засідання № 56 від 27.01.2021) не містить конкретних даних порушення яке здійсненне споживачем, лише формально зазначено про розгляд питання та його задоволення, розрахунок нарахування (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу не враховує показники лічильника згідно даних щодо споживача, на цьому протокольному рішенні немає представника НКРЕКП , хоча посада зазначена , представник відповідача (позивача за зустрічним позовом ) звернула увагу на те, що на момент виявлення порушення, об`єкт споживання був забезпечений вузлом обліку типу G-4 модель RS/2001-21 «Самгаз», 2013 року випуску й зазначений лічильник газу було встановлено після заміни , що підтверджується Актом на встановлення побутового лічильника газу після виконання повірки ремонту № 646 від 01.04.2013, підписаний працівниками Оператора ГРМ та споживачем , а пунктом 4 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ визначено, що за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування, відтак саме на споживача покладений обов`язок забезпечення збереження лічильника газу та пломб (відбитків їх тавр), а судовою експертизою не спростовується акт експертизи № 0051, якого складеного хоча за відсутності споживача але належним його повідомленням та виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ: відсутність центрального фрагмента пломби-заглушки заводу виробника розташованої з лівого боку лічильного механізму внаслідок чого наявний доступ до фіксуючого гвинта, що в свою чергу надає доступ в роботу лічильного механізму, лічильник не придатний до подальшої експлуатації, підлягає заміні, тому просила задовольнити зустрічний позов, а у первісному відмовити. Дослідивши матеріали суд встановив наступне. Сторони не заперечували, що [PERSON] є споживачем послуг з постачання природного газу, які надаються АТ «Запоріжгаз» за адресою: [ADDRESS] . 07.11.2020 року за адресою [ADDRESS] , контролером АТ «Запоріжгаз» складено за підписом споживача акт про порушення №0600077192 від 07.11.2020, відповідно до якого встановлено втручання в роботу ЗВТ а саме порушення заводської пломби з лівої сторони. За змістом акту №19871 про демонтаж-монтаж/пломбування засобу вимірювальної техніки від 15.01.2021 року було лічильник Самгаз G2.5 №3547196 знято та встановлено лічильник ВК G МТ№12268765. Відповідно до копії протоколу №0600077192 від 15.01.2021 про направлення засобу вимірювальної техніки на експертизу складеного представниками АТ «Запоріжгаз», лічильник за підписом споживача Самгаз G2.5 №3547196 демонтовано та направлено на експертизу . Згідно з копією акту експертизи побутового лічильника газу від 25.01.2021 № 0051 без участі споживача, встановлено: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ: відсутність центрального фрагмента пломби-заглушки заводу виробника розташованої з лівого боку лічильного механізму внаслідок чого наявний доступ до фіксуючого гвинта, що в свою чергу надає доступ в роботу лічильного механізму, лічильник не придатний до подальшої експлуатації, підлягає заміні, також інженером з метрології [PERSON] складено Довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 3-0042-21 від 25.01.2021 року. Згідно з копією акту-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості на підставі акта про порушення від 11.12.2020., за період з 08.05.2020 по 07.11.2020 нараховано суму необлікованого об`єму природного газу, що становить 27770,68 грн. Згідно висновку експертного дослідження №36566 від 20.01.2023 року, проведеного провідним судовим експертом В.О. Рябухіною що проводила судову трасологічну експертизу зроблено висновок, :1) що на наданому на дослідження лічильнику газу «Самгаз G-2,5» заводський №3547196 є пошкодження у вигляді порушення рухомого з'єднання горизонтального елементу кривошипно-важільного механізму поєднаного з клапаном вимірювача фронтальної камери та порушення конструкційної цілісності штока з патрубком фронтальної камери, 2)що відсутність однієї з двох пломб на відліковому пристрої наданого лічильнику дає доступ до його частин та деталей шляхом введення між корпусом відлікового пристрою й корпусом лічильника стороннього предмету (інструменту) тощо та гальмування або зупинки декад та або шестерень передачі обертів або іншим способом; у судовому засіданні цей експерт повідомив суду, що ,однак неможливо встановити чи виявлені пошкодження сталися саме з вини споживача чи після первісної експертизи газопостачальною організцією, на лічильнику газу виявлені пошкодження, що дають можливість доступу до його частин та деталей, чи було втручання з боку споживача з метою викривлення показників об`єму спожитого природного газу, експерт повідомив, що дане питання не відноситься до його компетенції. Правовідносини, які склалися між сторонами у справі регулюються статтею 714 ЦК України,Законом України "Про ринок природного газу", Правилами надання населенню послуг з газопостачання, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 1999 року N 2246( чинні на момент виникнення правовідносин ,далі - Правила ), Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим Наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року N 619(далі - Положення). Згідно ст. 1 ЗУ "Про забезпечення комерційного обліку природного газу", споживачами природного газу є фізичні особи (населення), фізичні особи - підприємці та юридичні особи, які відповідно до договору користуються послугами з газопостачання та використовують природний газ для приготування їжі, опалення, підігріву води, а також як паливо або сировину. За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (ч. 1 ст. 714 ЦК України). Пунктом 34 Правил передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за, в тому числі, пошкодження лічильника газу, пломб, індикаторів дії впливу постійного магнітного поля на ньому, порушення цілості або пошкодження повірочного тавра, а також дії, що призводять до заниження показань лічильника. Про порушення, допущені споживачем під час користування газом, відповідальні представники газорозподільного (газопостачального) підприємства складають акт-претензію у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. На підставі акта-претензії визначається розмір завданих споживачем збитків, які відшкодовуються ним відповідно до законодавства (пункт 35 Правил). У разі коли підтверджено факт пошкодження лічильника газу з вини споживача, він відшкодовує вартість перевірки, ремонту та/або встановлення нового лічильника. Факт пошкодження (втручання в роботу) лічильника газу, що призвело до заниження його показань, засвідчується спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право проводити експертизу (пункт 26 Правил). Споживач послуг не несе відповідальності за пошкодження лічильника газу, у разі, якщо доведе відсутність його вини у цьому, оскільки ці правові принципи не суперечать вказаним вище нормам матеріального права. Положення "Про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті" затверджене наказом Міністерства палива та енергетики N 619 від 27 грудня 2005 року розроблено з метою впорядкування відносин між газопостачальними організаціями, газотранспортними організаціями і фізичними особами під час проведення експертизи лічильників газу, які використовуються для обліку природного газу в побуті, та відповідно до Правил надання населенню послуг з газопостачання. Так, відповідно до пунктів 3.1.3, 3.2.2 Положення, у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак таких порушень, як: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі несправності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного зниження показів лічильника газу, - складається акт про виявлені порушення. Аналіз зазначеної норми свідчить про те, що склад порушення може мати місце за наявності складових елементів, а саме: наявність дій про втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема, лічильника газу); наявність обставин того, що комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) витрата (споживання) природного газу, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу; наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями з втручання в роботу або конструкцію ЗВТ та обставинами того, що комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства) витрата (споживання) природного газу. За відсутності хоча б однієї із названих умов - цивільно-правова відповідальність у вигляді відшкодування майнової шкоди не настає (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 18 березня 2015 р. у справі № 3- 18гс15, Постанові Верховного суду від 10.07.2018 року у справі № 909/869/16) та від 24.10.2018 р. у справі № 914/2384/17, в яких суд наголосив, що несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Кодексом ГРС визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем. Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу ГРС суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор газорозподільної системи та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного вузла обліку природного газу та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного вузла обліку природного газу та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним вузлом обліку природного газу, візуального обстеження способів монтажу і обов`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Оператор газорозподільної системи повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом. Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу X Кодексу ГРС за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування. Порядок періодичної повірки ЗВТ на об`єктах побутових споживачів (населенню) регламентується главою 8 розділу X Кодексу ГРС. Згідно з пунктом 7 глави 8 розділу X Кодексу ГРС до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення оператор газорозподільної системи має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора газорозподільної системи (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу. Пунктом 7 розділу 9 розділу X Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного вузла обліку природного газу чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора газорозподільної системи на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ. Пунктом 3.1.3 Положення № 619 встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу. За змістом пункту 3.2.2 Положення № 619 у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення № 619). Пунктом 2.1 Положення № 619 визначено, що експертиза лічильника газу - комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу. Згідно з пунктом 3.3.1 Положення № 619 експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення № 619). Згідно з підпунктами 3.3.3.1-3.3.3.2 Положення № 619 експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3. Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. Відповідно до підпункту 3.3.3 Положення № 619 після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення». Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу ГРС. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави встановлено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу). Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРС, у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Такі правові висновки викладено в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 28 грудня 2019 року у справі № 911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі № 920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі № 908/554/19, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року у справі № 646/6354/19. З вищенаведеного вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Згідно з п. 9 гл. 5 розд. ХІ Кодексу газорозподільних систем (у редакції, чинній станом на час спірних правовідносин щодо розгляду акту) до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника засобу вимірювальної техніки чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку. Тобто ця норма Кодексу визначає як мінімальний кількісний склад членів комісії для розгляду акта про порушення, так і її суб`єктний склад (інженерно-технічний персонал та юристи) без конкретизації їх співвідношення, проте із вказівкою на необхідність наявності у складі комісії при розгляді акта про порушення кожного з них. Отже, комісія відповідача вважатиметься уповноваженою розглядати акти про порушення при наявності одночасно таких умов: 1) до складу комісії має входити не менше трьох представників відповідача зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів, 2) членів комісії має бути персоналізовано, 3) до затвердження остаточного складу комісії, відповідачем запрошено для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора, 4) остаточний склад комісії має бути затверджено наказом відповідача. Однак, на думку суду в даній справі комісія вказаним вище вимогам не відповідала У частині запрошення представників вищезазначених організацій , відповідачем надано копії листів постачальної організації листа від 09.08.2016 та лист від 26.03.2021 року, однак такі запрошення не мають відношення до акту про порушення, складеного 07.11.2020 року та проведеного оспорюваного протокольного засідання відносно первісного позивача 27.01.2021 року, при цьому у протоколі не зазначено що проведено його без участі представника НКРЕКП, немає будь-якого прочерку тощо лише зазначено посаду,тобто відповідачем за первісним позовом порушено порядок створення комісії по розгляду акту про порушення, складеного відносно позивача, а тому така комісія не має повноважень щодо розгляду вказаного акту про порушення. Щодо акту № 646 від 01.04.2013 року суд не може прийняти його до уваги як доказ безсумнівності що лічильник побутовий Самгаз G2.5 №3547196 , рік випуску - 2013 був встановлений згідно проекту , оскільки цей акт надано не в повному обсязі, містить дописки («замена, «причина замены: справка о непригодности», «утечка газа») з урахуванням відсутності такої довідки щодо попереднього лічильника , та з урахуванням вищезазначеного неможливо без сумніву встановити що у споживача були відсутні зауваження , та що оспорюваний лічильник було встановлено з пломбою яка за експертизою газопостачальної організації відсутня, іншими словами по суті належного акту про належну заміну чи установку саме нового (спірного) лічильника відповідач за первісним позовом не надав . Також суд приймає до уваги те, що на протязі 2020 року згідно даних самого відповідача за первісним позовом визначалися у тому числі контрольні (01.11.2020 року-07.11.2020 року) показники у тому числі з коментуванням «фото» (01.09.2020-30.09.2020) , але повірки не здійснювалися протягом тривалого часу близько семи років що близько до максимального повірочного періода, при цьому в даному випадку не можна на думку суду перекладати відповідальність щодо збереження відповідних пломб заводу виробника на споживача , якщо відповідний лічильник встановлено у 2013 році без належної письмової фіксації безпечного введення його в експлуатацію згідно технічної документації (паспорті) на конкретний ЗВТ . Крім того в цьому акті про порушення, що став підставою для проведення експертизи ЗВТ та, в подальшому, для здійснення донарахування відповідачу вартості необлікованого обсягу природного газу, відсутні будь-які відомості щодо відсутньої заводської пломби , належних доказів щодо відповідності технічних умов такого лічильника та належного введення в його експлуатацію у 2013 році з урахуванням вищенаведеного також не надано. Отже, виходячи з того, що відповідачем за первісним позовом порушено порядок створення комісії по розгляду акту про порушення ,матеріали справи не містять належного доказу з приводу того, що заводська пломба ЗВТ з лівого боку лічильного механізму взагалі існувала, то позов в частині визнання дій неправомірними відповідача за первісним позовом підлягає задоволенню. Практика Верховного суду від 23.10.2019 року у справі №712/8026/16-ц щодо відповідальність споживача в незалежності від його вини, та постанов Верховного суду від 11.12.2019 у справі 321/1287/18 та від 17.03.2021 року 314/259/18 щодо наявності відповідальності за збереження (пошкодження) пломб саме на власнику на території або приміщенні де встановленні пломби на яку посилається відповідач в даному випадку не може бути прийнята до уваги оскільки прийнята за інших обставин справи. Щодо дослідження судового експерта, то останнє не спростовує порушення порядку створення комісії по розгляду акту про порушення, крім того хоча дійсно обов`язком саме споживача є належне утримання та експлуатація ЗВТ, проте в даному випадку не доведено що позивачем викривлялися дані обліку з урахуванням й змісту п.1-2 глави 5 розділу 10 Кодексу ГРС щодо того, що місця пломбування та реквізити пломб виробника, а також місця пломбування пломбами органу, уповноваженого на проведення метрологічних робіт, вказуються в технічній документації (паспорті) на кожний ЗВТ або в протоколі повірки, якщо така мала місце перед чи під час експлуатації ЗВТ з огляду на відсутність у вищезазначеному акті № 646 від 01.04.2013 року відомостей щодо наявності, під час установки/повірки/заміни лічильника, пломби заводу виробника або в технічній документації на цей лічильник, а сприйняти цей акт як належне введення в експлуатацію з підстав вже зазначених вище суд не може, при цьому акт розмежування експлуатаційної відповідальності між оператором та споживачем від 01.12.2016 року за відсутності підпису споживача газопостачальна організація сама просила суд не приймати до уваги. Разом з тим вимагаючи скасувати рішення комісії та визнати незаконним акт комісії про порушення позивач не врахував, що претензія щодо заборгованості , правильність нарахування розміру плати за певні види житлово- комунальних послуг (заборгованості за такими), що є різновидом претензії, - чинним законодавством як спосіб захисту не передбачений, споживач вправі у випадку пред`явлення до них вимог про стягнення таких нарахувань заперечувати стосовно них з наданням відповідних доказів. Відповідна правова позиція закріплена в Постанові Верховного Суду (КЦС) від 08.04.2020 року у справі № 462/5889/16-ц. Вимога щодо стягнення збитків у вигляді вартості експетизи лічильника проведеної газопостачальною організацією також не підлгяає задоволенню оскільки це не є збитками у розумінні закону про захист прав споживачів. На підтвердження доводів щодо наявності підстав для стягнення витрат на правову допомогу та на підтвердження їх розміру адвокат Мар`єнко В.Ю. надав розрахунок витрат від 23.04.2021 року, акт про надання послуг правових згідно договору № 14 від 14.04.2021 року , акт про прийняття грошових коштів від 23.04.2021 року та квитанції (а.с. 24-26) При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини. Так, у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим. У рішенні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Чинне цивільно-процесуальне законодавство визначило критерії, які слід застосовувати при визначенні розміру витрат на правничу допомогу. Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 грудня 2018 року у справі № 826/856/18. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаними адвокатом роботами (наданими послугами); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Зазначений висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 357/380/20. У частині третій статті 141 ЦПК України передбачено, що при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Тобто, ЦПК України передбачено критерії визначення та розподілу судових витрат: їх дійсність; необхідність; розумність їх розміру з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи. Подібний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2021 року у справі № 550/936/18.Отже, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд має враховувати конкретні обставини справи, загальні засади цивільного законодавства та критерії відшкодування витрат на професійну правничу допомогу. Ці висновки узгоджуються й з висновками, викладеними в постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 червня 2019 року у справі № 9901/350/18 та від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18.Оцінюючи розмір витрат на правничу допомогу, суд відповідно до вимог цивільного процесуального закону виходить з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності). Враховуючи складність справи, виконані адвокатом роботи, час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, значення справи для особи, виходячи із принципу співмірності, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви в сумі 5000 грн., також з відповідача на користь первісного позивача слід стягнути 8065,67 грн. витрат на проведення судової трасологічної експертизи №36566 від 20.01.2023 З урахуванням наведених вище мотивів, пред`явлений позов підлягає задоволенню частково, оскільки позивач був звільнений від сплати судового збору, то пропорційно до задоволеної частини вимог така сума підлягає стягненню з відповідача на користь держави у сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) грн. 20 коп.,

Outcome: partial