Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-13 00:00:00

Історія: У червні 2023 року керівник Доброславської окружної прокуратури Одеської області Оксана Москаленко-Федоркова в інтересах держави Україна в особі Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) 02.06.2023 звернулась до суду із вищезазначеним позовом в якому просить суд: - стягнути з [PERSON] , [INFO] (РНОКПП [NUMBER] ) на користь держави в особі Южненської міської ради Одеського району Одеської області (розрахунковий рахунок UA218999980333169331000015752, ЄДРПОУ - 37607526, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.) отримувач - ГУК в Одеській обл./м. Южне/24062100, код доходів - 24062100 «грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності») шкоду завдану рибним запасам у розмірі 37 485 гривень. - стягнути з відповідача на користь Одеської обласної прокуратури за наступними реквізитами: розрахунковий рахунок UA808201720343100002000000564 ЄДРПОУ 03528552 (юридична та поштова адреса Одеської обласної прокуратури: 65026 м. Одеса, вул. Пушкінська, 3, тел. 7319800, неприбуткова організація) сплачений судовий збір за подачу позову, а саме 2 684 гривень. Щодо права прокурора на представлення інтересів держави: Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Таким законом є Закон України «Про прокуратуру». Відповідно до частин третьої та четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 257 ЦПК України. Захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень. З метою, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставою для звернення прокурора до суду. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави. Звертаючись з позовом в інтересах держави Україна в особі Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) прокурор зазначав, що посадові особи Одеського рибоохоронного патруля знають про порушення інтересів, проте до цього часу не вживали жодних самостійних заходів з метою відновлення законності та захисту прав держави. Крім того, Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі «Ф.В. проти Франції» (F.W. v. France) від 31 березня 2005 року, заява № 61517/00, пункт 27). Водночас, Європейський Суд з прав людини уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін. Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятих 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів (далі Рекомендації), якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає у тому, щоб представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права. У пункті 7 Рекомендацій передбачено, що ілюстрацією повноважень публічних обвинувачів у системі загального права є визнання або анулювання шлюбів, захист дітей або недієздатних осіб і реєстрацію або припинення діяльності асоціацій та фондів. Іншою групою повноважень публічних обвинувачів є правовий контроль публічної адміністрації та інших юридичних осіб під кутом зору відповідності їх діяльності закону. В цілому, ці повноваження покладені на публічного обвинувача з міркувань публічного інтересу та захисту прав людини і, як правило, здійснюється в суді. З огляду на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено. Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України). Крім того, відповідно до ч. 3, 5 ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій. Як зазначив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі. Оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом «суд знає закони» під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (пункт 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц (провадження № 14-104цс19). Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Як вбачається з матеріалів справи, з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави у сфері відшкодування шкоди, завданої водним живим ресурсам, Доброславською окружною прокуратурою 19.04.2023 до Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) скеровано лист № 58-1411вих-23 про надання інформації щодо пред`явлення або запланованих заходів щодо пред`явлення позову про стягнення завданої шкоди. Листом Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) № 2-8-9/261-23 від 21.04.2023 повідомлено про те, що відповідні заходи спрямовані на відшкодування [PERSON] шкоди, завданої водним живим ресурсам не вживались та не будуть вжиті, у зв`язку із відсутністю фінансування /а. с. 35/. Окрім того, з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави у сфері відшкодування шкоди, завданої водним живим ресурсам, Доброславською окружною прокуратурою 13.04.2023 до Южненської міської ради Одеського району Одеської області скеровано лист № 58-1312вих-23 про надання інформації щодо пред`явлення або запланованих заходів щодо пред`явлення позову про стягнення завданої шкоди. Відповідно до листа Южненської міської ради Одеського району Одеської області № 66/8-02-04 від 18.04.2023 Южненська міська рада Одеського району Одеської області самостійно не зверталась та не має наміру звертатись до суду з позовом про стягнення завданих збитків. Отже, попри очевидність допущеного відповідачем правопорушення, Чорноморським басейновим управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) самостійно не вжито вичерпних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом водних живих ресурсів. Із урахуванням наказу Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 07.09.2022 № 274 про внесення змін до наказу Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 21.06.2022 № 186 відповідно до якого повноваження Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області поширюються на адміністративну територію Одеської області з розташованими на ній водними об`єктами та акваторія Чорного моря від державного кордону з Румунією, з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави у сфері відшкодування шкоди, завданої водним живим ресурсам, Доброславською окружною прокуратурою 13.04.2023 до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) скеровано лист № 58-1313вих-23 про надання інформації щодо пред`явлення або запланованих заходів щодо пред`явлення позову про стягнення завданої шкоди. Листом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) від 19.04.2023 року № 1-5-9/927-23 повідомлено про те, що відповідні заходи спрямовані на відшкодування [PERSON] шкоди, завданої водним живим ресурсам не вживались, а завдана ним шкода добровільно не відшкодована, /а. с. 31/. Відповідно позов про стягнення з [PERSON] збитків до суду не заявлено, у зв`язку із чим, кошти до місцевого бюджету до цього часу не відшкодовано, що призводить до неможливості виконання відповідних природоохоронних та соціальних програм. Таким чином, оскільки уповноважений орган неналежно виконує обов`язки із захисту інтересів держави, наявні підстави для звернення прокурора до суду з таким позовом в межах своєї компетенції, яка гарантована приписами ст. 1311 Конституції України, ст. ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст. 56 ЦПК України. Відповідно до ч. 5 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кошти місцевих і Державного фондів охорони навколишнього природного середовища можуть використовуватися тільки для фінансового забезпечення здійснення природоохоронних заходів, а також заходів для зниження забруднення навколишнього природного середовища та дотримання екологічних нормативів і нормативів екологічної безпеки, для зниження впливу забруднення навколишнього природного середовища на здоров`я населення. Отже, несвоєчасна сплата відповідачем вказаної вище шкоди призводить до дефіциту бюджетних фондів та унеможливлює своєчасне і якісне виконання державою та відповідними органами місцевого самоврядування установлених законом природоохоронних заходів, що також суперечить державним інтересам в цілому. Частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу відповідно до положення частини четвертої статті 56 ЦПК України. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 (№ 12-194гс19). Таким чином правомочність прокурора на представництво інтересів держави в суді повністю доведена. Рух справи в суді: Ухвалою судді Комінтернівського районного суду Одеської області від 05.06.2023 прийнято позов, відкрито спрощене провадження по справі. Судом отримані відомості про те, що [PERSON] має місце реєстраційного обліку за адресою: [ADDRESS] . Відповідач сповіщався про дату, час та місце проведення розгляду справи по суті (спрощене провадження) за місцем реєстраційного обліку, в судове засідання не з`явився, своєї правової позиції суду не повідомив, поштовий конверт повернувся з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Прокурор подав заяву про розгляд справи у свою відсутність, доводи позову підтримав в повному обсязі, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечував. Ухвалою Комінтернівського районного суду Одеської області від 14.08.2023 року постановлено розглянути справу в заочному порядку за наявними в ній доказами. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи у порядку спрощеного провадження за відсутністю всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Позиція позивача: В обґрунтування позову зазначає, що Чорноморським басейновим управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) 20.09.2021 за вихідним № 1-8-9/2063-21 на адресу Комінтернівського районного суду Одеської області направлено для розгляду протокол про адміністративне правопорушення від 04.09.2021 № 003119/778, складений відносно [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Базарбай Джамбульскої області Республіки Казахстан, непрацюючого, проживаючого за адресою: [ADDRESS] . За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення № 504/3521/21 Комінтернівським районним судом Одеської області 02.12.2021 прийнято постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП [PERSON] , який 04.09.2021 близько 13 год. 30 хв., знаходячись на каналі між Тилігульським лиманом та Чорним морем в районі с. Сичавка Одеського району Одеської області, розташованого у межах території Южненської міської територіальної громади, у заборонений період для вилову азово-чорноморської кефалі (з 20 серпня по 10 вересня), за допомогою забороненого знаряддя лову - підсаку, здійснив вилов риби виду «Кефаль-гостроніс» у кількості 63 шт., загальною вагою 3 кг., чим порушив п. 4.14.1 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, ст.63 Закону України «Про тваринний світ». Згідно вказаної постанови, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що відповідає сумі 340 гривень, із конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів. Таким чином, [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Під час розгляду Комінтернівським районним судом Одеської області справи про адміністративне правопорушення № 504/3521/21 докази завдання [PERSON] збитків рибним запасам досліджувалися судом, однак питання щодо відшкодування [PERSON] шкоди не вирішувалось. Постанова Комінтернівського районного суду Одеської області у справі № 504/3521/21 від 02.12.2021 набрала законної сили 13.12.2021. Крім того, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення № 003119/778 від 04.09.2021 службовими особами Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) повідомлено [PERSON] про спричинену його діями шкоду у розмірі 37 485 гривень. Однак, згідно з інформацією Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства від 19.04.2023 на даний час завдані [PERSON] збитки добровільно не відшкодовано. Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у межах території Южненської міської територіальної громади, підлягають сплаті на розрахунковий рахунок UA218999980333169331000015752, ЄДРПОУ - 37607526, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.) отримувач -ГУК в Одеській обл./м. Южне/24062100, код доходів - 24062100 «грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності». Позиція відповідача: До суду відзив на позовну заяву від відповідача не надходив. Релевантні джерела права: Згідно з ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Доброславською окружною прокуратурою, Южненською міською радою Одеського району Одеської області, Чорноморським басейновим управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) та Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) до [PERSON] іншого позову з тим самим предметом та з тих самих підстав не пред`являлось. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», Постановою КМ України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Згідно зі ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону мають право: на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу; мати у власності окремі об`єкти тваринного світу; на компенсацію шкоди, завданої дикими тваринами. Громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається із ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Належність водних біоресурсів визначається Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 37 якого передбачає, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (у тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до ст.ст. 27, 34 Закону України «Про тваринний світ», користувачі об`єктів тваринного світу зобов`язані використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угрупувань. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 № 1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Відповідно до п. 4.14.1 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 р., (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов риби, добування водних тварин на таких водоймах у такі строки: азово-чорноморської кефалі в морі і лиманах - з 20 серпня по 10 вересня. Пунктом «б» статті 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно із ст.ст. 47, 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, завдана порушенням природоохоронного законодавства підлягає стягненню та зарахуванню на спеціальні рахунки місцевого бюджету, у даному випадку до фонду охорони навколишнього природного середовища Уманської міської ради. Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно положень ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Встановлені судом фактичні обставини та позиція суду: Судом встановлено, що Чорноморським басейновим управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) 20.09.2021 за вихідним № 1-8-9/2063-21 на адресу Комінтернівського районного суду Одеської області направлено для розгляду протокол про адміністративне правопорушення від 04.09.2021 № 003119/778, складений відносно [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Базарбай Джамбульскої області Республіки Казахстан, непрацюючого, проживаючого за адресою: [ADDRESS] . За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення № 504/3521/21 Комінтернівським районним судом Одеської області 02.12.2021 прийнято постанову про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП [PERSON] , який 04.09.2021 близько 13 год. 30 хв., знаходячись на каналі між Тилігульським лиманом та Чорним морем в районі с. Сичавка Одеського району Одеської області, розташованого у межах території Южненської міської територіальної громади, у заборонений період для вилову азово-чорноморської кефалі (з 20 серпня по 10 вересня), за допомогою забороненого знаряддя лову - підсаку, здійснив вилов риби виду «Кефаль-гостроніс» у кількості 63 шт., загальною вагою 3 кг., чим порушив п. 4.14.1 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, ст.63 Закону України «Про тваринний світ». Згідно вказаної постанови, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що відповідає сумі 340 гривень, із конфіскацією незаконно добутих водних живих ресурсів. Таким чином, [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Під час розгляду Комінтернівським районним судом Одеської області справи про адміністративне правопорушення № 504/3521/21 докази завдання [PERSON] збитків рибним запасам досліджувалися судом, однак питання щодо відшкодування [PERSON] шкоди не вирішувалось. Постанова Комінтернівського районного суду Одеської області у справі № 504/3521/21 від 02.12.2021 набрала законної сили 13.12.2021. Крім того, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення № 003119/778 від 04.09.2021 службовими особами Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) повідомлено [PERSON] про спричинену його діями шкоду у розмірі 37 485 гривень. Вина [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 003119/778 від 04.09.2021, описом вилучених водних біоресурсів, розрахунком шкоди заподіяної довкіллю, актом прийому-передачі № 228/1 від 04.09.2021, яким виявлено та вилучено рибу виду «Кефаль - гостроніс» у кількості 63 одиниці. Відповідно до оцінки заподіяної шкоди рибним запасам, унаслідок порушення природоохоронного законодавства, згідно до розрахунку, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.11 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», [PERSON] заподіяв державі шкоду у розмірі 37 485 гривень. Розмір шкоди, розраховано службовою особою Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) 04.09.2021, що підтверджується довідкою-розрахунком, /а. с. 20-22/. Однак, згідно з інформацією Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорації та рибного господарства від 19.04.2023 на даний час завдані [PERSON] збитки добровільно не відшкодовано. Аналізуючи досліджені докази, суд приходить до висновку, що [PERSON] порушив норми законодавства України про охорону навколишнього природного середовища та своїми діями спричинив шкоду інтересам держави на суму 37 485 гривні, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі. Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у межах території Южненської міської територіальної громади, підлягають сплаті на розрахунковий рахунок UA218999980333169331000015752, ЄДРПОУ - 37607526, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.) отримувач -ГУК в Одеській обл./м. Южне/24062100, код доходів - 24062100 «грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності». Відповідно до положень ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved