Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

1. Короткий виклад доводів пред`явленого позову. 1.1. В листопаді 2021 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 21 вересня 2013 року вона уклала шлюб з [PERSON] [INFO] у них народилась дочка [PERSON] . Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 7 липня 2017 року шлюб між сторонами був розірваний. [PERSON] посилається на те, що у зв`язку виникненням конфліктних відносин сторони не змогли дійти згоди щодо місця проживання дитини. [PERSON] не спроможний забезпечити догляд та виховання дочки [PERSON] . Він навіть не приймає участь у додаткових витратах на дитину. Зокрема, на розвиток дочки [PERSON] , вивчення нею іноземної мови, відпочинок та профілактику здоров`я дитини позивач витратив грошові кошти в загальному розмірі 186595 гривень 40 копійок. Участь сторін у вказаних витратах є рівною. 1.2. Тому [PERSON] просить суд визначити місце проживання дочки [PERSON] разом з матір`ю, а також стягнути з [PERSON] додаткові витрати на дитину в розмірі 93297 гривень 70 копійок. 2. Інформація про рух цивільної справи. 2.1. Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 листопада 2021 року (а.с.71-72 т.1) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим [PERSON] , була розподілена судді Бориспільського міськрайон-ного суду Борцю Є.О. 2.2. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 14 січня 2022 року (а.с.79-80 т.1) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання. 2.3. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 19 травня 2022 року (а.с.124-125 т.1) було залишено без розгляду клопотання [PERSON] про об`єднання цивільних справ в одне провадження. 2.4. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 19 травня 2022 року (а.с.133-134 т.1) було витребувано у служби у справах дітей виконавчого комітету Гірської сільської ради Бориспільського району висновок щодо визначення місця проживання [PERSON] . 2.5. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 17 червня 2022 року (а.с.161-162 т.1) підготовче провадження було закрито та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. 2.6. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 11 липня 2022 року (а.с.169- 170 т.1) було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] про об`єднання цивільних справ в одне провадження. 2.7. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 19 грудня 2022 року (а.с.94-95 т.2) було задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] в частині вимоги про дослідження письмових та електронних доказів, а також проведення допиту свідків у закритому судовому засіданні. 2.8. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 30 червня 2023 року (а.с.177-178 т.2) було зобов`язано службу у справах дітей виконавчого комітету Гірської сільської ради Бориспільського району скласти та подати суду висновок щодо визначення місця проживання [PERSON] . 3. Ставлення учасників справи до пред`явленого позову. 3.1. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримує позов та наполягає на його задоволенні. 3.2. [PERSON] та його представник [PERSON] не визнають позов та заперечують проти його задоволення. В обґрунтування своїх заперечень вони посилаються на те, що [PERSON] незаконно вивезла дочку [PERSON] до Сполучених Штатів Америки. Визначення місця проживання дитини разом з [PERSON] призведе до того, що відповідач остаточно втратить можливість брати участь у спілкуванні з дитиною та в її вихованні. В матеріалах цивільної справи відсутній висновок органу опіки та піклування щодо розв`язання спору про визначення місця проживання дитини, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову в частині цієї вимоги. Крім того, витрати на туристичне обслуговування [PERSON] та дочки [PERSON] не є додатковими витратами на дитину в розумінні ст.185 СК України. Подані товарні чеки також не містять інформацію про здійснення позивачем витрат грошових коштів на розвиток зібностей дитини. Тому [PERSON] та його представник [PERSON] просять суд відмовити у задоволенні позову. 3.3. Представник служби у справах дітей виконавчого комітету Гірської сільської ради Бориспільського району Яструб Н.І. посилається на те, що [PERSON] разом з дочкою [PERSON] виїхали для тимчасового проживання у безпечне місце. Органу опіки та піклування не відома адреса їх проживання. Ці обставини унеможливлюють складення письмового висновку щодо розв`язання спору про визначення місця проживання дитини. Однак, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, представник служби у справах дітей виконавчого комітету Гірської сільської ради Бориспільського району Яструб Н.І. дійшла переконання щодо визначення місця проживання [PERSON] разом з матір`ю. Тому вона підтримує пред`явлений позов в частині цієї вимоги та просить задовольнити її. 4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 4.1. 21 вересня 2013 року [PERSON] уклала з [PERSON] шлюб, зареєстро-ваний в Центральному відділі державної реєстрації шлюбів ГУЮ у м. Києві, про що був складений актовий запис №2529. Після укладення шлюбу позивачу було присвоєно прізвище « [PERSON] ». 4.2. [INFO] у них народилась дочка [PERSON] . Це підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 1 липня 2015 року (а.с.17 т.1). 4.3. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 7 липня 2017 року (а.с.9-11 т.1) шлюб між [PERSON] та [PERSON] був розірваний. Крім того, з [PERSON] на користь [PERSON] були стягнуті аліменти на утримання дочки [PERSON] в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову, а саме з 6 червня 2017 року, до досягнення дитиною повноліття. 4.4. З копії свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] від 28 вересня 2018 року (а.с.12 т.1) вбачається, що після розірвання шлюбу [PERSON] відновила дошлюбне прізвище « [PERSON] ». 4.5. Спірні правовідносини регулюються главою 13 «Особисті немайнові права і обов`язки батьків та дітей» та главою 15 «Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання» розділу ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини «СК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. Відповідно до ч.1 ст.160 СК України місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків. 5.2. Згідно з ч.1 ст.161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення. 5.3. Відповідно до ч.1 ст.185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов`язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). 5.4. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 5.5. Відповідно до ч.2 ст.76 ЦПК України ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. 5.6. Згідно з ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. 5.7. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. 5.8. Згідно з ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. а. щодо визначення місця проживання дитини. 6.1. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що він є дідом позивача. Тому йому відомо про те, що після розірвання шлюбу [PERSON] залишилась проживати з матір`ю. Між дитиною та [PERSON] склались близькі відносини. Для Поліни створені належні умови проживання. Дитина неодноразово скаржилась на те, що [PERSON] бив її. Відповідач об`єктивно не спроможний забезпечити належне виховання дитини, адже неодноразово в її присутності перебував в стані алкогольного сп`яніння та облизував свої пальці після споживання їжі. Крім того, родичі [PERSON] вбили свиню в присутності [PERSON] . Дитина дуже переживала цю обставину. Відповідач ніколи не дарував Поліні подарунки, властиві дівчинці. Він придбавав «собачий чи щенячий патруль», якими граються хлопчики. [PERSON] не усвідомлює те, що в дитині належить розвивати жіночність. 6.2. Зі змісту листа психолога Центру соціальних служб Дніпровської РДА в м. Києві №42/1021 від 29 вересня 2021 року (а.с.19-20, 146-147 т.1) вбачається, що в процесі виконання методики «Кінетичний малюнок сім`ї» першою [PERSON] намалювала бабусю (маму матері), потім себе, дідуся (батька матері), маму і тітку. На запитання про те, чи всі члени родини були намальовані нею, дитина відповіла: «Так». Розмір намальованих персонажів займав більшу частину альбомного аркушу, що свідчило про високу самооцінку [PERSON] . Крім того, на малюнку була зображена велика кількість деталей з яскравими та насиченими кольорами, що вказувало на високі показники розвитку дитини та позитивне сприйняття нею свого оточення. Працюючи з проективним тестом САТ, [PERSON] пов`язувала себе з фігурою, яка співпрацювала з матір`ю. Вона інтерпретувала героїв малюнку як позитивних і товариських персонажів, між якими була присутня емоційна взаємодія, що свідчило про позитивне мислення та стабільний психоемоційний стан дитини. В роботі з цим тестом [PERSON] вперше згадала про батька, проте вона не ідентифікувала його як члена своєї родини. Дитина повідомила про те, що її батько часто говорив: «Слухайся, а то получиш по попі». Він міг вдарити дитину. Виконуючи завдання за методикою «Дім-дерево-людина», [PERSON] намалювала великий палац з чотирма шпилями. На запитання про те, кому належав палац, дитина відповіла, що палац був її домівкою, де вона проживала з мамою, бабусею та дідусем. Ця обставина свідчила про те, що сім`я займала значне місце в житті [PERSON] , їй було комфортно знаходитись у власній родині. В роботі з вправою « [PERSON] країна почуттів» дитина розповіла про образу, яку вона відчула, коли її били. На запитання про те, хто її бив, [PERSON] відповіла: « [PERSON] ». Було помітно, що дитині не були приємні вказані спогади. На деякий час вона навіть посумнішала. Працюючи з методикою «Маски», дитина обрала для батька сердитий вираз обличчя. На запитання про те, коли саме він так дивився на неї, [PERSON] відповіла: « [PERSON] ». На інше запитання про те, хто ще так дивився на неї, дитина вказала на бабусю (матір тата). В процесі виконання методики [PERSON] , призначеної для дослідження сфери міжособистісних відносин дитини та її сприйняття внутрішньосімейних стосунків, було визначено найбільшу прихильність [PERSON] до дідуся [PERSON] (батька матері). Крім того, за результатом опрацювання методики «Сходинки» дитина повідомила про те, що мама, бабуся (мама матері), дідусь (батько матері) та вчителька оцінювала її високо. На запитання про те, на якій сходинці вона знаходилась для тата, [PERSON] вказала на найнижчу сходинку. 6.3. Зі змісту висновку експерта №СЕ-19/111-21/53383-ПС від 13 грудня 2021 року (а.с.149-155 т.1) вбачається, що ставлення [PERSON] до її батька [PERSON] є негативним на вербальному та емоційному рівнях. Ситуація перебування дитини разом з відповідачем та його родиною є психотравмувальною для [PERSON] та проявляється у порушеній прихильності до батька, небажанні розповідати про відносини з ним, негативних емоційних переживаннях, високому рівні тривожності, наявності негативного емоційного відторгнення до батька, великій кількості страхів, наявності потреби у захисті та підтримці зі сторони значимого дорослого, переживаннях, що перешкоджають емоційному комфорту. Перелічені ознаки призвели до змін в особистості дитини, а саме її емоційної сфери. Особливості та характер стосунків [PERSON] з батьком [PERSON] характеризуються порушеною прихильністю, а з матір`ю [PERSON] наявністю безпечної прихильності. 6.4. Суд також звертає увагу на те, що станом на день ухвалення судового рішення [PERSON] виповнилось лише 8 років. Враховуючи фізіологічні потреби та пов`язані з ними психологічні особливості, гармонійний розвиток малолітньої восьмирічної дівчинки краще може забезпечити матір, а не батько дитини. Зі змісту листа начальника служби у справах дітей Гірської сільської ради Бориспільського району №76 від 12 липня 2023 року (а.с.182 т.2) вбачається, що у зв`язку з тимчасовим виїздом [PERSON] разом з дитиною у безпечне для них місце виявилось неможливим складення письмового висновку органу опіки та піклування щодо розв`язання спору про визначення місця проживання дитини. Відсутність такого висновку в матеріалах цивільної справи не може бути автоматичною підставою для відмови у задоволенні позову, оскільки в такому випадку спірні правовідносини так і залишаться не врегульованими, що суперечить меті цивільного судочинства. Крім того, в матеріалах цивільної справи міститься достатня кількість доказів в розумінні ч.1 ст.80 ЦПК України для вирішення спору про визначення місця проживання [PERSON] в судовому порядку. Тому суд критично оцінює посилання [PERSON] та його представника [PERSON] на відсутність відповідного письмового висновку органу опіки та піклування. Зі змісту листа консульського відділу Посольства США в Україні від 25 липня 2023 року (а.с.190 т.2) вбачається, що [PERSON] отримала візу для виїзду до США та з червня 2022 року перебуває на території цієї країни. В такому випадку [PERSON] може ефективно захистити свої особисті немайнові права як батька шляхом пред`явлення позову про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною або встановлення способу участі батька в її вихованні, а не з позовом про визначення місця проживання [PERSON] . Тому суд критично оцінює посилання відповідача та його представника [PERSON] на те, що визначення місця проживання дитини разом з [PERSON] призведе до остаточної втрати [PERSON] можливості брати участь у спілкуванні з дитиною та в її вихованні. 6.5. З огляду на це суд вважає, що з метою захисту особистих немайнових прав дитини, а також забезпечення юридичної визначеності у правовідносинах, які виникли між сторонами, належить визначити місце проживання [PERSON] разом з її матір`ю [PERSON] щодо стягнення додаткових витрат на дитину. 6.6. В матеріалах цивільної справи містяться квитанції (а.с.43, 46, 67 т.1), зі змісту яких вбачається, що [PERSON] оплачувала туристичні послуги, які надавались її дочці [PERSON] . У зв`язку з тим, що означені витрати не пов`язані ані з розвитком здібностей дитини, ані з її хворобою, витрати позивача на оплату туристичних послуг не є додатковими витратами на дитину в розумінні ч.1 ст.185 СК України. Зі змісту довідки ФОП [PERSON] від 11 листопада 2021 року (а.с.34 т.1) вбачається, що [PERSON] відвідувала освітній заклад «Smarts Academy». З копій товарних чеків від 28 травня, 29 червня та 11 листопада 2021 року (а.с.38-39 т.1) вбачається, що [PERSON] витратила грошові кошти в загальному розмірі 2510 гривень 00 копійок на оплату освітніх послуг. Як роз`яснив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 квітня 2022 року у справі №761/27222/20 (провадження №61-8815св21), заняття з репетитором для підготовки до вступу до навчального закладу та придбання посібників тощо не може вважатися розвитком особливих здібностей дитини та відповідно не є особливими обставинами, передбаченими ст.185 СК України. Тому витрати позивача на оплату освітніх послуг, наданих [PERSON] в освітньому закладі «Smarts Academy», також не є додатковими витратами на дитину. 6.7. Таким чином, копії квитанцій (а.с.43, 46, 67 т.1), копія довідки ФОП [PERSON] від 11 листопада 2021 року (а.с.34 т.1) та копії товарних чеків від 28 травня, 29 червня та 11 листопада 2021 року (а.с.38-39 т.1) не стосуються предмета доказування та не є належними доказами в розумінні ст.77 ЦПК України. Всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України представник позивача [PERSON] не подав інших доказів на підтвердження здійснення його довірителем [PERSON] додаткових витрат на дитину. 6.8. З огляду на це суд вважає, що підстави для стягнення з [PERSON] на користь позивача додаткових витрат на дитину, тим більше в розмірі 93297 гривень 70 копійок, відсутні. Тому у задоволенні позову в частині цієї вимоги [PERSON] належить відмовити. 7. Розподіл судових витрат. 7.1. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 7.2. Встановлено, що [PERSON] сплатила судовий збір в розмірі 908 гривень 00 копійок за вимогу про визначення місця проживання дитини. Ця обставина підтверджується квитанцією від 17 листопада 2021 року (а.с.66 т.1). Пред`явлений нею позов задоволений в частині цієї вимоги. 7.3. З огляду на це суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 908 гривень 00 копійок.

Outcome: partial