Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

У січні 2021 року [PERSON] в особі представника [PERSON] , звернулась до суду з позовом, в якому просила визнати незаконним та скасувати накази Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів № 159-ОС від 29.12.2022, № 160-ОС від 30.12.2022 про притягнення до дисциплінарної відповідальності, наказ № 1-ОС від 02.01.2023 про її звільнення з посади завідуючої Державної лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи ( далі ДЛВСЕ) на агропродовольчого ринку № 7 «Кінний ринок» відповідно до п. 4 ст. 40 КЗпП України (за прогул без поважних причин); поновити на посаді, стягнути з відповідача на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 02 січня 2023 року по день ухвалення рішення у справі, відшкодувати моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач посилався на те, що з 01.09.2022 [PERSON] обіймала посаду завідуючої Державної лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на агропродовольчого ринку № 7 «Кінний ринок» . 02.01.2023 засобами електронного зв`язку отримала фотографії наказу від 29.12.2022 № 159-ОС про притягнення її до дисциплінарної відповідальності за результатами перевірки від 29.12.2022, а також наказу № 160-ОС від 30.12.2022 про притягнення до дисциплінарної відповідальності за відсутність на робочому місці 30.12.2022 , наказу від 02.01.2023 № 1-ОС про звільнення з роботи за відсутність на робочому місці 30.12.2022, повідомлення про необхідність надання пояснень щодо виявлених порушень. Вважає застосування двох дисциплінарних стягнень у вигляді догани та звільнення за одне порушення незаконним та таким, що не відповідає чинному законодавства. Стверджує, що наказ № 159-ОС від 29.12.2022 про оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків за результатами перевірки Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області виданий з порушенням порядку застосування дисциплінарних стягнень, оскільки до застосування стягнення роботодавець не запропонував позивачу надати пояснення щодо виявлених в ході перевірки порушень, не ознайомив з довідкою, складеною за результатами перевірки від 29.12.2022, що виключало можливість надати змістовні пояснення, не отримав попередньої згоди профспілкової організації, оскільки [PERSON] є головою первинної профспілкової організації Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на громадських засадах. Підставою застосування одночасно двох дисциплінарних стягнень про догану та звільнення з роботи була відсутність позивача на робочому місці 30.12.2022.Як зазначено у позові, 30.12.2022 [PERSON] була на прийомі у лікаря у зв`язку з отриманням вранці цього ж дня ушкодження правого гомілкоступневого суглоба, що підтверджено документально Державною установою «Інститут патології хребта та суглобів ім. проф.М.І. Ситенка». Також вона з`являлася на допит в якості свідка до слідчого управління ГУНП в Харківській області .Наступного дня 31.12.2022 на адресу електронної пошти відповідача направила начальнику відділу кадрів пояснення про причини відсутності на робочому місці 30.12.2022. Керівництво лабораторії при звільненні [PERSON] з роботи не зверталось з відповідним поданням до Харківської обласної профспілкової організації агропромислового комплексу України. Позивач стверджує, що в результаті незаконних дій відповідача, відвертого нехтування роботодавцем трудових прав [PERSON] , звільнення з роботи завдало їй моральної шкоди, привело до душевних страждань і моральних переживань, позбавило заробітної плати, негативно вплинуло на відносини з сім`єю, вона втратила спокій та рівновагу, у неї виникали нервові зриви. Розмір моральної шкоди позивач оцінює в сумі 100 тис. грн.( а.с. 2-11,44-46). Представник відповідача Харківської регіональної\~державної лабораторії\~Державної служби\~України з\~питань безпечності\~харчових продуктів\~та захисту\~споживачів проти\~позову заперечував\~посилаючись на\~те,\~що за\~результатами перевірки\~Головного управління\~Держпродспоживслужби та\~виявлені недоліки\~у роботі\~та неналежне\~виконання посадових\~обов`язків щодо\~забезпечення організації\~роботи лабораторії\~завідуючою Державної\~лабораторії ветеринарно-санітарної\~експертизи на\~агропродовольчому ринку\~№ 7\~,\~ [PERSON] \~притягнута до\~дисциплінарної відповідальності\~та їй\~оголошена догана\~29.12.2022.\~Режим роботи\~лабораторії визначено\~з \~06-00\~год.\~до 13-00\~год.\~Встановлено,\~що [PERSON] \~30.12.2022\~не з`явилася\~на роботу\~о 06-00\~год.\~Приймаючи до\~уваги,\~що Інститут\~патології хребта\~та суглобів\~працює з\~09\~год.,\~а \~ позивач\~була відсутня\~на робочому\~місці з\~06-00\~год.\~до 09-00\~год.\~,\~тобто до\~того,\~як вона\~ звернулася\~за медичною\~допомогою,\~ це\~не змінює\~суті дисциплінарного\~проступку та\~підтверджує факт\~порушення трудової\~дисципліни , відсутність на\~роботі більше\~трьох годин.\~Крім того,\~30.12.2022\~о 08\~год.,\~ позивач\~на допит\~в якості\~свідка до слідчого управління ГУНП в Харківській області не з`явилась. Наказом від 02.01.2023 в.о. директора Харківської регіональної державної лабораторії І.Бачек позивача звільнено з роботи. Пояснення [PERSON] були від неї отримані до застосування дисциплінарного стягнення . Наказ № 160-ОС від 30.12.2022 про оголошення догани позивачу за відсутність на роботі 30.12.2022 скасовано наказом від 30.12.2022 № 161-ОС через технічну помилку. Ухвалою Жовтневого районного суду м.Харкова від 07.02.2023 задоволено клопотання позивача та витребувана у відповідача довідка про середню заробітну плату [PERSON] за останні два календарних місяці до звільнення, копія постанови профспілкового комітету про згоду на звільнення позивача,докази на підтвердження факту прогулу,незабезпечення організації роботи лабораторії , пояснення працівника ( а.с. 33-34). Ухвалою суду від 21.03.2023 частково задоволено клопотання представника відповідача, згідно з положеннями ст. 43 КЗпП України запитана згода або відмова в дачі згоди обласного комітету Харківської обласної профспілкової організації працівників агропромислового комплексну України на розірвання трудового договору з [PERSON] -голови первинної профспілкової організації регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. До отримання рішення обласного комітету зупинено провадження у справі та поновлено ухвалою суду від 26.04.2023 ( а.с.61-62). Суд, вислухавши вступне слово і пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до наступного. Судом встановлено, що наказом в.о. директора Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів В.Квіта № 86-ОС від 31.08.2022 [PERSON] - завідувача ДЛВСЕ на агропродовольчому ринку № 12 ТОВ «Соллі»-лікаря ветеринарної медицини, переведено з 01.09.2022 на посаду завідувача ДЛВСЕ на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок»-лікаря ветеринарної медицини ( а.с. 13). [PERSON] є членом профспілки працівників агропромислового комплексу України, обрана і працює головою первинної профспілкової організації Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на громадських засадах, що підтверджується інформацією, наданою головою обкому профспілки від 08.01.2023 № 1 ( а.с. 19). 29 грудня 2022 року наказом в.о. директора Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів І.Бачек № 159-ОС на [PERSON] накладено дисциплінарне стягнення (догана) за неналежне виконання посадових обов`язків Розділ 2 п. 1, а саме не забезпечення організації роботи лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок» відповідно до її завдань і функцій, в тому числі як державного ветеринарного інспектора, за результатами перевірки Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області , на підставі наказу від 27.12.2022 № 1020 та довідки за результатами перевірки від 29.12.2022 ( а.с. 14, 91). Позивач [PERSON] заперечувала факт її ознайомлення з довідкою Головного Управління Держпродспоживслужби від 29.12.2022, а також можливості надати пояснення щодо виявлених порушень посадових обов`язків. Як вбачається з довідки від 29.12.2022, адресованої ДЛВСЕ №7 на ТОВ «Кінний ринок», наданої представником відповідача суду, комісією відділу державного контролю та ветеринарної медицини Управління безпечності харчових продукті та ветеринарної медицини Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, в присутності в.о. директора ХРДЛ ДПСС в Харківській області Бачек І.А., зав. ДЛВСЕ ринку № 7 [PERSON] , на підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області № 1020 від 27.12.2022,проведена перевірка лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на ринку № 7 на предмет відповідності вимогам чинного законодавства і складено довідку від 29.12.2022. Підпис [PERSON] у графі «Копію довідки отримала» відсутня ( а.с. 74-78). У наказі про накладення дисциплінарного стягнення зазначена підстава його видання тільки довідка про результати перевірки від 29.12.2022. [PERSON] пояснила, що з довідкою вона ознайомлена тільки в суді. Згідно повідомлення в.о. Харківської регіональної державної лабораторії І.Бачек від 02.01.2023 № 1 , [PERSON] запропоновано надати пояснення щодо виявлених в ході перевірки порушень посадових обов`язків вже після накладення дисциплінарного стягнення 29.12.2022 та без ознайомлення позивача з довідкою, в якій ці порушення зазначені ( а.с. 87). Статтею 147 КЗпП України визначені стягнення за порушення трудової дисципліни. Так, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов`язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За положеннями ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Виявлення проступку означає не лише виявлення факту (події), а й визначення працівника, що порушив трудові обов`язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв`язку між правопорушенням і шкідливими наслідками, вини працівника. Подібний за змістом висновок висловлено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 516/268/15-ц , від 07 жовтня 2019 року у справі № 718/801/17 , від 09 грудня 2020 року у справі № 390/1374/19 . Згідно з ч. 2 ст. 252 КЗпП України ( в редакції на час виникнення спірних правовідносин), ч. 2 ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» зміна умов трудового договору, оплати праці, притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. З інформації, наданої головою обкому профспілки працівників агропромислового комплексу України, керівництво Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів з поданням про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності до Харківської обласної профспілкової організації не зверталось ( а.с. 19). Враховуючи те,\~що при\~накладенні на\~ [PERSON] \~дисциплінарної відповідальності\~ за\~неналежне виконання\~посадових обов`язків\~були грубо\~порушені та\~проігноровані \~вимоги законодавства\~щодо процедури розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень, а також права [PERSON] , яку не ознайомили з довідкою про результати перевірки та не запропонували їй надати пояснення щодо фактів, викладених у довідці, керівництво Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів не запросило згоду виборчого профспілкового органу на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, наказ від 29.12.2022 № 159-ОС не може бути визнано законним і обґрунтованим. Оголошення позивачу догани відбулось з порушенням вимог ст. 149 КЗпП України, ч. 2 ст. 252 КЗпП України та ч. 2 ст. 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Наказом № 160-ОС від 30.12.2022 про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] , в зв`язку з порушенням трудової дисципліни, а саме відсутністю на робочому місці без поважних причин, що могло спричинити зупинку роботи Державної лабораторії ветеринарно-санітарної експертизи на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок», позивачу оголошено догану на підставі лише акту про встановлення факту відсутності працівника на робочому місці від 30.12.2022 ( а.с. 15). В судове\~засідання представником\~відповідача надано\~наказ №\~161-ОС\~від 30.12.2022\~ в.о. Харківської регіональної державної лабораторії І.Бачек про скасування наказу від 30.12.2022 № 160-ОС через технічну помилку та помилкове доведення до відома зав. ДЛВСЕ на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок» [PERSON] ( а.с. 94). Виходячи з того, що наказ № 160-ОС від 30.12.2022 скасовано відповідачем самостійно, оскільки за одне порушення трудової дисципліни застосовано два заходи стягнення-догана та звільнення, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог в частині скасування цього наказу. Наказом №\~1-ОС\~від 02.01.2023\~в.о.\~директора Харківської регіональної державної лабораторії І.Бачек було звільнено 02.01.2023 з посади завідувача ДЛВСЕ на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок»-лікаря ветеринарної медицини [PERSON] за п. 4 ст. 40 КЗпП України. Підставами видання наказу зазначено акт встановлення факту відсутності працівника на робочому місці від 30.12.2022, акт про відмову надання письмових пояснень, погодження Головного управління Держпродспоживслужби від 02.01.2023 ( а.с. 27). В день видання наказу про звільнення позивачу запропоновано надати пояснення щодо відсутності на робочому місці у робочий час, згідно затвердженого графіку на грудень 2022 року з 6-00 до 13-00 год.( а.с. 18). Як випливає\~з акту\~про встановлення\~факту відсутності\~працівника на\~робочому місці\~від 30.12.2022,\~його складено\~в присутності\~в.о.\~директора Харківської регіональної державної лабораторії Бачек І.А., в.о. завідуюча ДЛВСЕ на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок»-лікаря ветеринарної медицини [PERSON] , лаборанта [PERSON] та зафіксовано, що завідувач ДЛВСЕ на ринку № 7 [PERSON] не з`явилася на роботі з 6-00 год до 13-00 год., про відсутність на роботі не попередила. В той же день складено акт про відмову [PERSON] надати письмові пояснення про причину відсутності її на робочому місці. Проте, в судовому засіданні встановлено, що 30.12.2022 [PERSON] не виходила на роботу, а тому зазначений акт про відмову надати письмові пояснення 30.12.2022 не відповідає дійсності. Пропозиція надати пояснення [PERSON] з`явилась 02.01.2022 ( а.с. 68-69). Крім того, звертає на себе увагу той факт,що при складанні акту про встановлення факту відсутності на робочому місці був присутній в.о. завідувача ДЛВСЕ на агропродовольчому ринку № 7 «Кінний ринок» Насарідзе П.Я., хоча підтверджуючих документів про призначення в.о. завідувача станом на 30.12.2022 при перебуванні на посаді завідуючої ДЛВСЕ на ринку № 7 [PERSON] матеріали справи не містять. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений у статті 5-1 КЗпП України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи. Згідно з пунктом 4 частини першої статті 40 КЗпП України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом у випадках прогулу (у тому числі відсутності на роботі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин. Оцінка причин, як поважних, здійснюється судом при розгляді спору про звільнення. Очевидно, поважними причинами варто визнати такі причини, що виключають вину працівника. Наявність поважних причин визнається у разі доведеної непрацездатності працівника, хоча б вона і не була підтверджена лікарняним листком, відмови працівника від переміщення, якщо робота протипоказана працівникові за станом здоров`я. Поважними можуть бути визнані і причини сімейно-побутового характеру, якщо вихід працівника на роботу за наявності таких причин міг би заподіяти працівникові або іншим особам шкоду, що значно перевищує ту шкоду, що заподіяна власникові невиходом на роботу. Основним критерієм віднесення причин відсутності працівника на роботі до поважних є наявність об`єктивних, незалежних від волі самого працівника обставин, які повністю виключають вину працівника. Такий висновок узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах: від 25 січня 2023 року у справі № 734/2607/20 (провадження № 61-10371св22); від 29 березня 2023 року у справі № 369/14257/18 (провадження № 61-11188св20). Згідно з п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами трудових спорів" від 06 листопада 1992 року № 9(з наступними змінами), у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст.40п.1 ст.41 КЗпП, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147(1), 148, 149 КЗпП, правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Як на підставу своїх позовних вимог позивач [PERSON] посилається на те, що 30.12.2022 вона знаходилась на прийомі у лікаря через отримання вранці того ж дня ушкодження правого гомілкоступневого суглоба, що підтверджується консультативним висновком Державної установи «Інститут патології хребта та суглобів ім. проф.. М.І. Ситенка » № 852669 від 30.12.2022.Крім того, як вказує [PERSON] , 30.12.2022 вона з`явилася на допит в якості свідка до слідчого управління ГУНП в Харківській області по повістці ( а.с. 71,72). Згідно інформації\~Державної установи\~«Інститут патології\~хребта та\~суглобів ім.\~проф..\~М.І.\~Ситенка Національної\~академії медичних\~наук України»\~№ 118\~від 02.03.2023,\~наданої на\~запит в.о.\~директора Харківської регіональної державної лабораторії Бачек І.А., пацієнтка [PERSON] знаходилась в установі 30.12.2022, де на неї заведена амбулаторна картка № 852669 ( ургентно), проведено обстеження рентгенографії та консультативний огляд, імобілізація ортезом, наданий висновок з рекомендаціями щодо лікування.Час вибуття хворого з лікувального закладу не фіксується ( а.с. 97). Відповідно до довідки ГУНП в Харківській області від 06.01.2023 [PERSON] 30.12.2022 не з`явилась, слідчі дії за її участю не проводились. В судовому засіданні позивач повідомила, що була викликана на 8-00 год. до слідчого, але через отриману травму не прибула ( а.с. 85). 31.12.2023\~ [PERSON] \~надала керівнику Харківської регіональної державної лабораторії І.Бачек заяву, в якій повідомила , що 30.12.2020 не була на роботі, тому що її викликали в правоохоронні органи. Вранці, перед роботою, отримала побутову травму і о 9-00 год. звернулась за медичною допомогою, надавши відповідну довідку ( а.с. 30). Таким чином, отримання травми та перебування [PERSON] у зв`язку з цим на обстеженні 30.12.2022 є свідченням поважності причин її відсутності на робочому місці в цей день. Частиною 2\~ст.\~5\~Закону України «Про організацію\~трудових відносин\~в умовах\~воєнного стану»\~визначено,\~що у період дії воєнного стану норми статті 43 Кодексу законів про працю України не застосовуються, крім випадків звільнення працівників підприємств, установ або організацій, обраних до профспілкових органів. Відповідно до частини першої статті 43 КЗпП України розірвання трудового договору з підстав, передбачених пунктами 1 (крім випадку ліквідації підприємства, установи, організації), 2-5, 7 статті 40 і пунктами 2 і 3 статті 41 цього Кодексу, може бути проведено лише за попередньою згодою виборного органу (профспілкового представника), первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, крім випадків, коли розірвання трудового договору із зазначених підстав здійснюється з прокурором, поліцейським і працівником Національної поліції, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань України, Національного антикорупційного бюро України, Бюро економічної безпеки України чи органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового та митного законодавства. Встановлено,\~що позивач\~є головою\~Первинної профспілкової\~організації Харківської\~регіональної державної\~лабораторії Державної\~служби України\~з питань\~безпечності харчових\~продуктів та\~захисту споживачів\~на громадських\~засадах.\~Керівництво Харківської регіональної державної лабораторії не зверталося до Харківської обласної профспілкової організації працівників агропромислового комплексу України з поданням про отримання згоди на розірвання трудового договору з [PERSON] , що є порушенням вимог ч.1 ст. 43 КЗпП України ( а.с. 19). На виконання ухвали Жовтневого районного суду м.Харкова від 21.03.2023 щодо надання згоди на звільнення [PERSON] , президія Харківської обласної профспілкової організації працівників агропромислового комплексу винесла постанову № 11 від 21.04.2023, якою визнала поважність причин відсутності [PERSON] на роботі 30.12.2022 та відмовила у наданні згоди на звільнення позивача з роботи ( а.с. 81-83). Суд вважає обґрунтованим і належно мотивованим рішення Харківської обласної профспілкової організації про відмову у притягненні до дисциплінарної відповідальності працівника [PERSON] . Відповідно до частин першої, другої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Оскільки позивач [PERSON] була звільнена з порушенням норм трудового законодавства, суд, врахувавши положення статті 235 КЗпП України, постанову Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року № 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати», стягує з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу . Встановлено, що [PERSON] звільнена 02 січня 2023 року звільнено з роботи з 29 грудня 2020 року ( а.с.78). День звільнення\~не враховується\~для розрахунку\~середнього заробітку,\~а тому\~правильним є\~період з\~03\~січня 2023\~року по\~10\~травня 2023\~року,\~оскільки з\~11.05.2023\~року вона\~працює на\~іншій посаді Харківської регіональної\~державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. Останні два календарні місяці роботи: листопад, грудень 2022 року. Згідно рахунків заробітної плати, які надані позивачем (а.с. 66) заробітна плата за листопад 2022 року складала 4972,57 грн., заробітна плата за грудень 2022 року 7675,82 грн. Кількість відпрацьованих робочих годин у листопаді 2022 року становить 64 год., у грудні 2022 року-169. Середньогодинна заробітна плата складає ((4972,57 грн + 7675,82 грн) : 233 відпрацьованих годин) 54,28 грн. Час затримки\~виплати заробітної\~плати \~з 03\~січня 2023\~ року\~по 10\~травня 2023\~року -93\~робочі дні.Середній\~заробіток за\~час затримки\~розрахунку при\~звільненні \~складає 40\~384,\~ 32\~грн.\~(93\~-\~кількість днів\~за час\~вимушеного прогулу\~х 8-робочий\~час х\~54,28\~грн.\~-\~середньогодинний заробіток)\~та підлягає\~стягненню з Харківської регіональної державної лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів на користь [PERSON] . Як роз`яснено в п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 24 грудня 1993 р. «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів. Обгрунтовуючи свої позовні вимоги про стягнення моральної шкоди, позивач [PERSON] посилається на те, що неправомірні дії відповідача щодо незаконного звільнення стали наслідком заподіяння їй душевних та моральних страждань, її було позбавлено заробітної плати, вона втратила спокій та рівновагу, впевненість у завтрашньому дні. Положеннями ст. 237-1 КЗпП України, визначено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Як вбачається з ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи; моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. За змістом указаного положення закону підставою для відшкодування моральної шкоди згідно із ст. 237-1 КЗпП України є факт порушення прав працівника у сфері трудових відносин, яке призвело до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагало від нього додаткових зусиль для організації свого життя. У пунктах 9, 13 постанови Пленуму ВСУ "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" судам роз`яснено, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Статтями 12,81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.76, ч.1,2 ст.77, ч.1 ст.95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Звертаючись з позовом про відшкодування моральної шкоди позивач не надала належних та допустимих доказів на підтвердження спричинення їй моральної шкоди, яку вона оцінює у 100 тис. грн. Суд не\~застосовує ч.\~1ст.\~430\~ЦПК України\~,\~що передбачає\~негайне виконання\~рішень у\~справах про\~поновлення на\~роботі незаконно\~звільненого або\~переведеного на\~іншу роботу\~працівника,\~оскільки [PERSON] \~,\~як стверджував\~її представник,\~працює з\~11\~травня 2023\~року в\~ Харківській регіональній державній лабораторії Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів. За правилами\~ст.ст.\~133,\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного і

Outcome: partial