Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-14 00:00:00

18.05.2023 року позивач [PERSON] звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою на обґрунтування якої зазначила, що вона є власником приміщення [ADDRESS] , балансоутримувачем якого є ОСББ «Коста Брава». 14.02.2022 року належне їй приміщення було затоплено, у зв`язку з чим вона звернулася до голови ОСББ для встановлення причин такого. Під час проведення обстеження уповноваженими особами Об`єднання було виявлено, що затоплення відбулося через аварійне протікання каналізаційної труби, неякісно зробленої забудовником. При цьому, відповідачем акту затоплення складено не було. Проте згодом Голова ОСББ «Коста Брава» [PERSON] взяв на себе добровільно зобов`язання за рахунок Об`єднання відремонтувати ушкоджену ділянку приміщення, про що склав відповідну розписку. Оскільки більше, аніж місяць, за її усними вимогами зі сторони відповідача жодних дій для проведення ремонту не здійснено, 25.07.2022 року нею укладено договір на виконання робіт № 01 із ФОП [PERSON] , на проведення ремонту пошкодженого приміщення, загальна вартість якого склала 20433,29 грн. Усі її подальші її намагання в позасудовому порядку вирішити питання про відшкодування завданої їй шкоди були безуспішними, що стало причиною звернення до суду з даним позовом. Вказує, що такими діями відповідача їй було завдано моральної шкоди, що полягає в психологічному дискомфорті, погіршенні самочуття, емоційному хвилюванні. Внаслідок протиправних дій Відповідача, було порушено стан її душевної рівноваги, для відновлення якого їй доводилося докладати додаткові вольові та психологічні зусилля. Витрачаючи час на самостійне проведення ремонту приміщення, вона не могла проводити його з сім`єю, що завдало мені і членам моєї сім`ї додаткового стресу, порушення моїх нормальних життєвих зв`язків. Просить суд стягнути з ОСББ «Коста Брава» на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок затоплення належного їй приміщення за адресою: [ADDRESS] , у розмірі 20433,29 грн., моральну шкоду у розмірі 10000 грн., а також судові витрати, пов`язані з надання професійної правничої допомоги, у розмірі 10500 грн. (заява про стягнення судових витрат (а.с. 92-93). 13.06.2023 року відповідачем було подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позов не визнає, зазначає, що внаслідок затоплення належного позивачці приміщення, остання до Голови ОСББ «Коста Брава» із проханням встановити причини такого не зверталася. Також, стороною позивача не надано суду допустимих доказів про причину затоплення, а саме: Акт про залиття, аварію, що трапилась на системі водовідведення. Тобто, той факт, що саме 14.04.2022 року за адресою: [ADDRESS] , сталося затоплення, матеріали справи не містять. Поряд з тим, у розписці Голови Об`єднання не вказано: кому дана розписка дається; коли сталась подія; де саме сталась подія; термін виконання зобов`язання. У такій розписці міститься виключно зобов`язання за рахунок ОСББ зробити ушкоджену ділянку на стіні, а не здійснити грошове відшкодування. Біль того, позивачем не надано жодних доказів того, що вона зверталася письмово до відповідача з вимогою чи уточнення дати (терміну) виконання взятих на себе зобов`язань. Крім того, стороною позивача не долучено до матеріалів справи висновку експертного дослідження (експертизи) про встановлення причини залиття (аварію) та суми збитків внаслідок вищевказаної події. У свою чергу, Договір на виконання робіт № 01 від 25.07.2022 року не містить предмету доказування, оскільки у ньому наявні вагомі суперечності із обставинами, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги. Також, в жодній мірі є не доведеними вимоги про стягнення моральної шкоди. На підставі наведеного, просить відмовити у задоволенні позову повністю (а.с. 61-70). У судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі з підстав, які викладені у позовній заяві та просила їх задовольнити. Додатково суду пояснила, що у даному випадку між сторонами спору виникли договірні зобов`язання, які породжені складенням Головою ОСББ «Коста Брава» розписки. Так, Об`єднання в неналежний спосіб здійснювала утримання трубопроводу, який проходить за межами квартир (приміщень) житлового будинку, в наслідок чого й відбулося затоплення. Висновок про дану обставину був зроблений комісією відповідача та оголошений в усній формі. Вважає, що наявні у справі докази доводять факт залиття належного її довірительці приміщення з вини ОСББ «Коста Брава». Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення позову покликаючись на обставини, що викладені у його відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власницею приміщення перукарні, загальною площею 86 кв.м., яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Зазначене підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 68019766 від 14.09.2016 року (а.с. 7). Балансоутримувачем житлового будинку [ADDRESS] , в якому знаходиться належне позивачці приміщення перукарні є відповідач ОСББ «Коста Брава» (а.с. 71-77). У своєму позові позивач [PERSON] зазначає, що 14.04.2022 року відбулося затоплення належного їй приміщення перукарні, яке призвело до заподіяння їй матеріальної шкоди, відшкодування якої повинно здійснюватися за рахунок ОСББ «Коста Брава». Надаючи правову оцінку правовідносинам між сторонами, суд зазначає наступне. За змістом ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідне положення міститься у постанові КЦС від 27.05.2021 року у справі № 761/12945/19. Основним доказом причин та обсягу залиття квартири є Акт про залиття, а тому його зміст та форма мають відповідати Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року № 927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний АКТ (п. 2.3.6 Правил). У додатку №?4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідно до роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975) в акті мають бути зазначені такі відомості: дата складення акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених унаслідок залиття речей та їхня орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Неправильне оформлення Акту про залиття є беззаперечною підставою для визнання даного доказу неналежним і недопустимим (постанова КЦС ВС по справі № 2-1974/11 від 21.02.2018 року, постанова КЦС ВС по справі № 465/2120/14-ц від 10.05.2018 року) Варто зауважити, що сам факт затоплення належного позивачці [PERSON] приміщення перукарні стороною відповідача не заперечується. Однак, з приводу складення Акту про залиття позивачка до ОСББ «Коста Брава» не зверталася, доказів зворотного суду надано не було. Тобто, Акт про залиття приміщення перукарні, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , не складався. Також, стороною позивача не було надано доказів того, що [PERSON] зверталася до відповідача у судовому порядку з приводу бездіяльності (відмови) щодо оформлення Акту про залиття приміщення. Відтак, не доведеною є та обставина, що матеріальна шкода, яка була завдана [PERSON] внаслідок залиття її приміщення, була завданою саме з вини ОСББ «Коста Брава», а не власника іншого житлового/нежитлового приміщення, яке знаходиться у житлового будинку [ADDRESS] . Поряд з цим, у своєму позові позивач, як на підставу для відшкодування їй матеріальної шкоди, завданої затопленням, посилається на розписку Голови ОСББ «Коста Брава» [PERSON] від 09.06.2022 року, у якій останній взяв на себе зобов`язання за рахунок Об`єднання відремонтувати ушкоджену ділянку приміщення. Зі змісту позовної заяви також слідує, що Голова ОСББ «Коста Брава» [PERSON] взяті на себе зобов`язання не виконав, у зв`язку з чим позивачка була змушена понести витрати на проведення ремонтних робіт. На підтвердження розміру таких витрат [PERSON] надає Договір на виконання робіт № 01 від 25.07.2022 року, укладений нею із ФОП [PERSON] , а також супутні платіжні документи. Проте, надана Головою ОСББ «Коста Брава» [PERSON] розписка не може слугувати доказом заподіяння позивачці зазначеної нею шкоди саме відповідачем, оскільки вказана розписка не містить жодних відомостей ані про об`єкт, у якому повинні проводитися роботи, ані про строки проведення таких робіт, ані про вартість та їх обсяг (а.с. 8). У вищевказаній розписці Голова Об`єднання зобов`язався за рахунок коштів ОСББ «Коста Брава» відремонтувати ушкоджену ділянку приміщення, а саме: мокру пляму та цвіль на стінах. При цьому, із доданих стороною позивача платіжних документів до Договору на виконання робіт № 01 від 25.07.2022 року вбачається, що відновлювальні малярні роботи стосувалися, з-поміж іншого, шпаклювання та фарбування стелі, а відтак для такого роду робіт придбавалися відповідні будівельні матеріали (а.с. 9-16). Слід зауважити, що будь-яких заперечень щодо змісту розписки Голови ОСББ «Коста Брава» [PERSON] від 09.06.2022 року [PERSON] не висловлювала в момент її написання та добровільно її прийняла. Доказів іншого стороною позивача в ході розгляду справи не надано. Тобто, характер ушкоджень приміщення, які зазначені у розписці та в акті виконаних робіт (послуг) від 02.08.2022 року до Договору на виконання робіт № 01 від 25.07.2022 року, між собою різняться, а тому такі докази, у своєму системному співвідношенні, не доказують, що усі понесені [PERSON] витрати на проведення ремонтних робіт стосувалися саме приміщення перукарні, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та саме у зв`язку із відновленням його пошкодженої ділянки внаслідок спірного залиття. Таким чином, стороною позивача не доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття належного їй приміщення, а тому будь-які правові підстави для стягнення з ОСББ «Коста Брава» на користь [PERSON] матеріальної шкоди відсутні, у зв`язку з чим у даній частині позову слід відмовити. У відповідності до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За правилами ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Пленум Верховного Суду України надав роз`яснення щодо застосування законів, що регулюють відшкодування моральної шкоди, у постанові «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року і у п. 2 цієї постанови зазначив, що спори про відшкодування заподіяної фізичній чи юридичній особі моральної (немайнової) шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції або випливає з її положень; у випадках, передбачених ст. ст. 23, 1167 ЦК України та іншим законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист права споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Разом з тим, в ході здійснення даного судового провадження стороною позивача не було доведено тієї обставини, що саме з вини ОСББ «Коста Брава» [PERSON] було завдано матеріальної шкоди, що призвело до фізичних та душевних страждань, тобто, що між діями відповідача і заподіянням позивачці моральної шкоди існує причинно-наслідковий зв`язок. Відтак, жодні правові підстави для стягнення з ОСББ «Коста Брава» на користь [PERSON] моральної шкоди відсутні. За наведених обставин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] до ОСББ «Коста Брава» про відшкодування матеріальної і моральної шкоди в повному обсязі. У зв`язку з відмовою у позові, суд, у відповідності до вимог ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати залишає за позивачкою.

Outcome: dismissed