Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-22 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , в інтересах [PERSON] , звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] з наступними вимогами: 1) зменшити розмір аліментів, що стягуються з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , адреса зареєстрованого місця проживання: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , на утримання неповнолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] , на підставі судового наказу Зміївського районного суду Харківської області від 19.04.2022 у справі № 621/525/22 з 1/4 на 1/6 частину заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття; 2) зменшити розмір аліментів, що стягуються з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , адреса зареєстрованого місця проживання: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] на утримання неповнолітньої дочки - [PERSON] , яка народилась [INFO] , на підставі виконавчого листа Зміївського районного суду Харківської області від 20.07.2017 року у справі № 621/545/17, з 1/4 на 1/6 частину заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття. На обґрунтування позову зазначив, що [PERSON] та [PERSON] з 16.06.2007 перебували у шлюбі. Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 04.07.2016 у справі № 621/993/16-ц шлюб розірвано. Від шлюбу вони мають неповнолітню дочку [PERSON] , яка народилась [INFO] . Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 20.07.2017 у справі № 621/545/17 змінено раніше встановлений судом розмір аліментів, що стягувалися з нього на користь відповідача - 1 на утримання дочки з твердої грошової суми 300 грн 00 коп. (щомісячно) на стягнення аліментів в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття. На підставі вищезазначеного рішення, було внесено зміни у виконавчому провадженні № [NUMBER], шляхом зміни резолютивної частини зі стягнення твердої грошової суми 300 грн 00 коп. щомісячно на стягнення аліментів в розмірі 1/4 частки з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили до досягнення дитиною повноліття. Окрім цього, він та [PERSON] (далі - відповідач - 2) з 19.06.2018 перебували у шлюбі. Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 22.09.2021 у справі № 621/2248/21 шлюб розірвано. Від шлюбу він та відповідач - 2 мають неповнолітнього сина [PERSON] , який народився [INFO] . Судовим наказом від 19.04.2022 у справі № 621/525/22 з позивача на користь відповідача - 2 на утримання неповнолітнього сина стягнуті аліменти в розмірі 1/4 заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 21.02.2022 і до досягнення дитиною повноліття. На підставі вищезазначеного судового наказу здійснюється відрахування аліментів із його заробітної плати на користь відповідача - 2 з 01.10.2022 у розмірі 25%. Таким чином, з нього на підставі судових рішень стягують аліменти на двох дітей, що в сукупності становить 50% його доходу. Крім цього, з 09.11.2022 він перебуває у шлюбі з [PERSON] . Від даного шлюбу він має малолітню дочку - [PERSON] , яка народилась [INFO] . Водночас, [PERSON] (теперішня його дружина) в період з 25.05.2023 по 16.03.2026 перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку. Позивач разом зі своєю теперішньою дружиною та новонародженою дитиною проживають разом за його місцем реєстрації. Згідно Довідки форми ОК-5 з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, вбачається що його дохід значно зменшився, зокрема: за листопад 2022 року дохід склав 57 067 грн 40 коп.; за грудень 2022 року - 43 368 грн 70 коп.; за лютий 2023 року - 43 732 грн 80 коп.; за березень 2023 року - 20 557 грн 80 коп. Згідно Довідки про доходи [PERSON] , виданої [INFO] , за квітень 2023 року дохід складав 20 557 грн 80 коп., за травень 2023 року аналогічно. Отже, на даний час у позивача на утриманні перебуває двоє дітей від різних шлюбів, які однаково потребують матеріального забезпечення, а також теперішня дружина та малолітня донька, водночас, дохід позивача значно зменшився порівняно з доходом за 2022 рік, це в свою чергу і стало підставою для звернення до суду з цим позовом. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 30.06.2023 прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду на 24.07.2023. 17.07.2023, 18.08.2023 представник позивача [PERSON] подав клопотання, в якому просив розглянути справу за його та позивача відсутності, ухвалити рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, за наявності обставин, передбачених ч. 4 ст. 223 ЦПК України, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. 21.07.2023 відповідач 2 - [PERSON] подала відзив на позовну заяву про зменшення розміру аліментів та заяву про розгляд справи за її відсутності на підставі наявних доказів та з урахуванням її заперечень. У відзиві зазначила, що дійсно, судовим наказом Зміївського районного суду Харківської області від 19.04.2022 (справа № 621/525/22) з [PERSON] на її користь на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , стягнуті аліменти у розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 21.02.2022 до досягнення дитиною повноліття. Не оспорювала, що позивач має ще двох дітей: одну дитину від першого шлюбу - [PERSON] , на яку, він також сплачує аліменти у розмірі 1/4 частини заробітку, та народжену [INFO] [PERSON] . Водночас, вимога позивача про зменшення розміру аліментів на їхнього сина до 1/6 частини його заробітку (доходу) є зловживанням з боку [PERSON] як батька, оскільки погіршує матеріальний стан їхнього сина [PERSON] за рахунок іншої дитини. Позивачем не доведено значне погіршення його матеріального становища як підставу для зменшення розміру аліментів. З долучених до позовної заяви документів слідує, що [PERSON] перебуває на службі в Збройних силах України, де отримує постійний дохід (заробітну плату та грошове забезпечення). З наданої форми ОК-5 "Індивідуальні відомості про застраховану особу" слідує, що з 2022 року матеріальний стан [PERSON] значно покращився: за період з січня по квітень 2022 року його дохід становив 0 грн., а з травня 2022 року він почав отримувати заробітну плату. Зокрема, за 5 місяців 2023 року йому нараховано 150 145 грн. грошового забезпечення. Зазначене свідчить про покращення матеріального стану та грошового забезпечення сім`ї позивача, а тому - про можливість утримувати своїх неповнолітніх дітей. До того ж, аліменти, що утримуються з позивача як боржника та перераховуються на її користь в рахунок аліментів, не є надмірно обтяжливими для [PERSON] . Зокрема, у травні поточного року вона отримала переказ у розмірі 5 037 грн 05 коп., у червні та липні - по 5 226 грн 07 коп. За таких обставин, без доведення позивачем значного погіршення його майнового становища підстав для задоволення позовних вимог немає, оскільки розмір аліментів на утримання дитини [PERSON] , [INFO] , не є надмірно великим та відповідає вимогам сімейного законодавства. Відсутність належних і допустимих доказів на підтвердження погіршення майнового стану позивача є підставою для відмови у задоволенні позову, оскільки наявність іншої дитини на утриманні, як і зміна сімейного стану, не є безумовною підставою для зменшення розміру аліментів. Така позиція неодноразово знаходила відображення в постановах Верховного Суду (постанови від 28.05.2021 у справі № 715/2073/20 та від 09.09.2021 у справі № 554/3355/20, та ін.) (а. с. 53-56). 28.07.2023 від представника позивача [PERSON] до суду надійшла відповідь на відзив, у якій зазначив, що твердження викладені відповідачем 2 є безпідставними і такими що не відповідають дійсності, виходячи з наступного: 1) підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів. При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: зміни і сімейного, і матеріального стану. Аналогічний висновок наведено в постанові Верховного Суду від 16.09.2020 у справі № 565/2071/19; 2) Відповідач - 2 до відзиву додала скриншоти підтвердження щодо зарахування аліментів, які стягуються з позивача за червень та липень 2023 року. З наданих до суду скриншотів зарахування аліментів вбачається, що відповідачем - 2 за червень 2023 року було отримано 5 226 грн 07 коп., за липень 2023 року - 5 226 грн 07 коп. Це є ще одним беззаперечним твердженням того, що сукупний дохід позивача за червень та липень 2023 року становить близько 21 000 грн 00 коп., оскільки вказана сума зарахованих аліментів є 1/4 від доходу позивача. Таким чином, дохід [PERSON] зменшився в три рази, в порівнянні з листопадом 2022 року, та в два рази в порівнянні з січнем-лютим 2023 року. Отже, вважав, що позивачем надано належні та допустимі докази того, що у нього значно погіршився матеріальний стан, зв`язку з чим не заслуговують на увагу твердження Відповідача - 2 про недоведеність такої обставини; 3) з 09.11.2022 позивач перебуває у шлюбі з [PERSON] . Від даного шлюбу [INFO] у позивача народилась третя дитина. Таким чином, з моменту винесення рішень по стягненню з позивача аліментів на дітей від колишніх шлюбів сімейний стан позивача змінився. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові 14.12.2022 по справі № 727/1599/22 зазначив: "у другому шлюбі у [PERSON] народилася донька [NUMBER] . Зазначена обставина відповідно до положень статті 192 СК України є самостійною підставою для зміни розміру аліментів. Так, конструкція зазначеної статті визначає альтернативні підстави для застосування положень про зміну розміру аліментів. Це зокрема, зміна матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Висновки судів попередніх інстанцій про те, що народження другої дитини спричинило зміну матеріального стану позивача є обґрунтованими, оскільки зазначена обставина очевидно потребує додаткових фінансових витрат. У даній справі правильно встановлено наявність двох самостійних підстав для зміни розміру аліментів: зміна матеріального та сімейного стану." З наведеної правової позиції вбачається, що зміна сімейного стану позивача у зв`язку з одруженням та народженням дитини є самостійною, незалежною від зміни матеріального стану, підставою для зміни розміру аліментів. До того ж, народження іншої дитини автоматично спричиняє зміну матеріального стану, оскільки зазначена обставина очевидно потребує додаткових фінансових витрат. Таким чином, наразі 50% від теперішнього доходу позивача (а це близько 21 000 грн.) відраховують з метою стягнення аліментів на 2 дітей від колишніх шлюбів, 50 % доходу залишається у позивача на утримання себе, теперішньої дружини, яка перебуває у декретній відпустці, та малолітньої дитини. З наведеного вбачається, що позивач перебуває у скрутному матеріальному становищі та не має можливості в повній мірі виконувати покладені на нього обов`язки щодо сплати аліментів на утримання дітей, у зв`язку з чим вимушений звернутися до суду з даним позовом. Зменшення розміру аліментів з 1/4 на 1/6 частини доходу на утримання кожної дитини, є розумним, не суперечить нормам матеріального права, а також буде справедливим балансом щодо захисту прав неповнолітніх дітей та відповідатиме принципу рівноправності визначених обов`язків матері та батька по матеріальному утриманню та забезпеченню дітей (а. с. 62-63). 17.08.2023 відповідач 2 - [PERSON] подала заперечення на відповідь на відзив, в якому зазначила, що підставами для зменшення розміру аліментів, що стягуються з [PERSON] на її користь на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , та на користь старшої доньки [PERSON] зазначені погіршення матеріального стану та зміна сімейного стану (реєстрація шлюбу та народження дочки). Водночас, зазначаючи про погіршення матеріального стану представник позивача порівнює дохід [PERSON] на даний час та листопад 2022 року, а також січень-лютий 2023 року. Проте, його дохід у період з січня по квітень 2022 року становив 0 грн., тобто був значно менший, ніж на момент звернення до суду з позовною заявою про зменшення розміру аліментів. Таким чином, тимчасове зменшення суми доходу позивача не є доказом погіршення його матеріального стану. Навпаки, з долучених до позовної заяви документів слідує, що [PERSON] перебуває на службі в Збройних силах України, де отримує постійний дохід. Зазначене свідчить про покращення матеріального стану позивача, а тому - про можливість утримувати своїх неповнолітніх дітей. В частині зміни сімейного стану зазначила, що факт народження дитини в іншому шлюбі не є однозначною підставою для зменшення розміру аліментів, оскільки має бути врахований з огляду на реальну можливість чи неможливість забезпечення всіх дітей. Про це, до речі, йдеться у постанові Верховного Суду від 14.12.2022 у справі №727/159922, на яку посилається представник позивача у відповіді на відзив. Насправді, на даний час позивач має такий матеріальній рівень життя, який дозволяє йому здійснювати оплату аліментів на їхню спільну дитину в розмірі, визначеному рішенням суду. Просила врахувати, що сплата аліментів позивачем щомісячно не є надмірним тягарем для нього, а зменшення розміру аліментів не відповідає інтересам дитини, а тому - враховуючи баланс інтересів дитини та матеріальних можливостей батька, просила відмовити [PERSON] в задоволенні позову про зменшення розміру аліментів, що стягуються на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , на підставі судового наказу Зміївського районного суду Харківської області від 19.04.2022 (справа № 621/525/22) (а. с. 78-80). Відповідач 1 [PERSON] повторно в судове засідання не з`явилася, будь-яких заяв по суті справи чи з процесуальних питань не подавала, про причини неявки не повідомила. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що представник позивача та відповідач [PERSON] подали заяви про судовий розгляд за їх відсутності, а відповідач [PERSON] про причини повторної неявки не повідомила, будь-яких заяв по суті справи чи з процесуальних питань не подавала, суд розглянув справу по суті за відсутності учасників справи. Зважаючи на те, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши доводи заяв по суті спору, письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: Відповідно до частин 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до статей 76-81 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно свідоцтва про народження Серія [NUMBER] позивач [PERSON] та відповідач 1 [PERSON] мають спільну дитину [PERSON] , [INFO] (а. с. 8). Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 04.07.2016 розірваний шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 16 червня 2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану Зміївського районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 56, свідоцтво про шлюб серія [NUMBER] (а. с. 7). Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 20.07.2017 змінений розмір аліментів, що стягувалися на підставі рішення Зміївського районного суду Харківської області від 01.07.2011 року (№ 2014/2-664/11) з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , з твердої грошової суми 300 грн. щомісячно та стягнуто аліменти в розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дитиною повноліття (а. с. 9-15). Рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 22.09.2021 розірваний шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 19.06.2018 Зміївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, свідоцтво про шлюб, серії [NUMBER] розірвано (а. с. 16-17). Згідно свідоцтва про народження Серія [NUMBER] позивач [PERSON] та відповідач 2 [PERSON] мають спільну дитину [PERSON] , [INFO] (а. с. 18). На підставі судового наказу, виданого 19.04.2022 Зміївським районним судом Харківської області, з [PERSON] на користь [PERSON] стягуються аліменти на утримання неповнолітньої дитини - [PERSON] , [INFO] , у розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 21.02.2022 до досягнення дитиною повноліття (а. с. 19-20). З листа [INFO] № 716/ВФЗ від 26.05.2023 вбачається, що стягнення аліментів з [PERSON] були розпочаті на підставі заяви про виконання судового рішення (судовий наказ Зміївського районного суду Харківської області від 19.04.2022 у справі № 621/525/22) [PERSON] з 01.10.2022 року по теперішній час у розмірі 25% (а. с. 21). Як вбачається зі свідоцтва про шлюб (повторно), Серії [NUMBER] , 09.11.2022 між [PERSON] та [PERSON] Зміївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 11.01.2023 зареєстровано шлюб, актовий запис № 497 (а. с. 22). Згідно свідоцтва про народження Серія [NUMBER] , [PERSON] та [PERSON] мають спільну дитину [PERSON] , [INFO] (а. с. 23). З Акта обстеження, складеного 09.06.2023 депутатом Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області Соляник І. С., в присутності свідків [PERSON] , [PERSON] , вбачається, що в ході проведення обстеження за адресою: [ADDRESS] , було встановлено, що в житловому будинку проживає [PERSON] , [INFO] , разом зі своїми дітьми: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] (а. с. 24). З довідки Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" № 2143 від 26.05.2023 вбачається, що [PERSON] працює в АТ "Оператор газорозподільної системи "Харківгаз" на посаді фахівця з обслуговування клієнтів групи з обслуговування клієнтів відділу технічного обслуговування з 01.06.2022 (наказ від 31.05.2022 № 332/ВК/П) по теперішній час. З 25.05.2023 по 16.03.2026 [PERSON] перебуває у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (наказ від 25.05.2023 № 454/П/зм) (а. с. 25). Згідно Довідки форми ОК-5 з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, Довідки про доходи [PERSON] , виданої [INFO], вбачається що дохід [PERSON] : за листопад 2022 року склав 57 067 грн 40 коп.; за грудень 2022 року - 43 368 грн 70 коп.; за лютий 2023 року - 43 732 грн 80 коп.; за березень 2023 року - 20 557 грн 80 коп.; за квітень 2023 року - 20 557 грн 80 коп., за травень 2023 року 20 557 грн 80 коп. (а. с. 26-28). Згідно довідки Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області № 1220 від 28.06.2023, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а. с. 40). З довідки Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області № 1222 від 28.06.2023 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а. с. 41). Відповідно до статті 8 Закону України "Про охорону дитинства" кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх заміняють, несуть відповідальність за створення необхідних умов для всебічного розвитку дитини відповідно до законів України. Відповідно до частин 2, 8-10 статті 7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Кожна дитина, відповідно до статті 8 Закону України "Про охорону дитинства", має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Статтею 192 СК України визначено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів слід з`ясовувати, чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. У відповідності до положень статей 182, 184 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3- 1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів. Суд не обмежується розміром заробітку (доходу) платника аліментів у разі встановлення наявності у нього витрат, що перевищують його заробіток (дохід), і щодо яких таким платником аліментів не доведено джерело походження коштів для їх оплати. Суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У розумінні ст. 81 ЦПК України саме ініціатору позову належить доводити обставини змін його матеріального становища, сімейного стану, стану здоров`я або ж вказати на обставини, що виникли після ухвалення судового рішення або досягнення домовленості між батьками про способи виконання своїх обов`язків щодо дітей, що можуть бути підставою для зменшення розміру аліментів. Позивач [PERSON] надав докази зміни його сімейного стану, а саме реєстрації у 2022 році шлюбу з [PERSON] , та народження у них [INFO] дочки [PERSON] . Сам позивач проходить службу в Збройних Силах України, а його дружина [PERSON] перебуває у відпустці по догляду за дитиною. Суд відхиляє доводи відповідача [PERSON] про те, що у позивача збільшився дохід порівняно з 2022 роком, коли станом на квітень 2022 року він взагалі не мав доходу. Суттєвими у цій справі є зменшення доходів позивача починаючи з березня 2023 року, оскільки [INFO] у нього народилася третя дитина. За таких обставин, а також з урахуванням наявності у позивача обов`язку утримання щодо трьох неповнолітніх дітей, подальше залишення розміру аліментів на двох дітей в розмірі по чверті доходів платника аліментів погіршує матеріальне становище іншої неповнолітньої дитини, тому позов [PERSON] про зменшення розміру аліментів є обґрунтованим. Водночас, наявні у справі відомості про доходи позивача дозволяють зробити висновок про достатність заробітку (доходу) платника аліментів для визначення мінімального розміру аліментів на кожну дитину у мінімальному рекомендованому розмірі, що становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Також, враховуючи, що обмеження максимального розміру аліментів десятьма прожитковими мінімумами на дитину відповідного віку передбачене лише при видачі судового наказу про стягування аліментів, вимога про обмеження максимального розміру аліментів задоволенню не підлягає. Аліменти у новому розмірі належить стягувати з дня набрання рішенням законної сили. Оскільки позивач не вимагав відшкодування судових витрат, питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішувалося.

Outcome: partial