Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

Представник позивача [PERSON] , як директор ПМПФ «ТОРНАДО», звернувся до суду з вказаною позовною заявою, в якій після остаточного уточнення просить: стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача матеріальну шкоду у сумі 36 897,76 гривень; судові витрати, які складаються з судового збору у сумі 2\~684,00 грн. та витрати на проведення експертного дослідження автомобіля в сумі 3\~920, 00 грн. Позовна заява\~обґрунтована тим,\~що 08.06.1994\~за його\~рішенням за\~юридичною адресою:\~ [ADDRESS] \~було зареєстроване\~Приватне мале\~підприємство -\~Фірма «Торнадо».\~Підприємство засноване\~на приватній\~власності та\~ [PERSON] \~є засновником\~та директором\~ПМПФ «Торнадо».\~05.08.2022\~о 16.58\~год.\~ [PERSON] \~припаркував службовий\~автомобіль «MAZDA\~626»,\~державний номер\~ [NUMBER] ,\~який перебуває\~на балансі\~ПМПФ «Торнадо»,\~біля будинку\~№ 5\~по вул.\~Цитрусова в\~м.\~Запоріжжя. На припаркований\~автомобіль впало\~дерево внаслідок\~чого автомобіль\~отримав механічні\~пошкодження.\~Дана подія\~сталася на\~прибудинковій території\~Житлово-будівельного\~кооперативу №337\~«Моторобудівник-33»\~(далі\~-\~ЖБК-337\~«Моторобудівник-33»),\~який був\~заснований Запорізькою\~міською радою\~та підпорядкований\~ній. На місце\~події позивачем\~було викликано\~наряд Національної\~поліції Шевченківського\~району м.\~Запоріжжя,\~які склали\~протокол №\~ЄО-13066\~від 05.08.2022,\~в якому\~зазначено,\~що подія\~сталася у\~зв`язку з\~неналежним виконанням\~службових обов`язків\~місцевими службами\~виконавчої влади\~по обслуговуванню\~зелених насаджень\~на прибудинкових\~територіях.\~Згідно Довідки\~Запорізького обласного\~центру з\~гідрометеорології,\~вдень 05.08.2022\~посилення вітру\~було до\~14\~м/с.\~Не було\~пориву вітру\~від 25\~м/с\~і більше,\~тому не\~має підстав\~вважати,\~що шкоду\~завдано внаслідок\~непереборної сили,\~а тому\~відсутні підстави\~для звільнення\~відповідачів від\~відповідальності.\~16.08.2022\~судовим експертом\~була проведена\~оцінка майнової\~шкоди заподіяної\~службовому автомобілю. За результатами проведеної експертизи автомобіля, та згідно Акту, встановлена сума завданої шкоди майну підприємства ПМПФ «Торнадо» у розмірі 36 897,76 грн. Крім того, згідно договору про експертне обслуговування від 11.08.2022, ПМПФ «Торнадо» було сплачено за проведення автотоварознавчого дослідження автомобіля «MAZDA 626», номерний знак [NUMBER] , з метою визначення вартості матеріального збитку, рахунок у сумі 3 920, 00 грн. Відповідно до довідки № 158-ш від 22.02.2007 з Земельних ресурсів, яка була надана землекористувачу ЖБК № 337 «Машинобудівників-33», останньому надано земельну ділянку кадастровий номер 37500:00:027:0015 для функціонування житлового будинку, площею 5328,00 м.2, категорія: землі житлової забудови. Зелені насадження на баланс ЖБК № 337 «Машинобудівник-33» не передавались та не знаходяться на його балансі, а тому ЖБК-337 «Маторобудівник-33» не є балансоутримувачами зелених насаджень. Дерево, яке впало на автомобіль було розташовано на землі комунальної власності, тобто його власником є територіальна громада міста, відсутність даних що останнє у відповідності до вимог ч.5 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку, в той час як організація роботи з цього питання проводиться органами місцевого самоврядування, тому обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу шкоди слід покласти саме на Запорізьку міську раду до відання виконавчого органу якої в силу пп.7 п.«а» ст.30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» належать організація благоустрою населених пунктів; здійснення контролю за станом благоустрою виробничих територій; організація озеленення та яким не було належним чином забезпечено організацію роботу з питано благоустрою, а саме щодо обліку зелених насаджень, здійснення їх інвентаризації, проведення періодичних оглядів. Враховуючи вище викладене, вважає, що Запорізька міська рада, Виконавчий комітет Запорізької міської ради та ЖБК-337 «Моторобудівник-33», зареєстрований Запорізькою міською радою, жодних, передбачених законом України «Про благоустрій населених пунктів», Правил утримання насаджень у населених пунктах України не виконали, в результаті чого позивачу була причинена матеріальна шкода, яка підлягає відшкодуванню. 02.03.2023 на адресу суду надійшов відзив від представника Запорізької міської ради, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, обґрунтовуючи це тим, що ЗМР не є балансоутримувачем зелених насаджень за вказаною адресою, оскільки на балансі районної адміністрації ЗМР по Шевченківському району зазначене дерево не перебуває. Також вказано, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження вини ЗМР. Окрім того, вказано, що автомобіль позивача був припаркований на прибудинковій території, яка не пристосована для паркування автомобілів, а тому падіння дерева на автомобіль є наслідком власної недбалості позивача. 07.03.2023 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на вище зазначений відзив. 20.03.2023 на адресу суду надійшло заперечення від представника ЖБК-337 «Моторобудівників33», відповідно до якого просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем не доведено наявність вини відповідача та підстав для відшкодування шкоди. Від представника відповідача - Виконавчого комітету Запорізької міської ради, відзив на позовну заяву до суду не надходив. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовну заву в повному обсязі, просив її задовольнити. Представники відповідачів ЗМР та ЖБК-337 «Моторобудівників33» заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, зазначених у відзивах. Представник Виконавчого комітету Запорізької міської ради до суду не з`явився, причини неявки суду не повідомив. В судовому засіданні в якості свідка була допитана [PERSON] , яка пояснила суду, що вона працює в нотаріальній конторі, яка знаходиться на першому поверсі будинку, поруч з яким впало дерево на автомобіль. Коли саме це трапилось не пам`ятає, зазначає влітку. Які погодні умови були в день, коли впало дерево на автомобіль, не пам`ятає. Зазначила, що дерево постійно скрипіло. Під деревом водії систематично паркували свої автомобілі. До ДТП попереджувальна стрічка навколо аварійного дерева знаходилась 1.5-2 тижня. В якості свідка був допитаний [PERSON] , який повідомив суду, в той день йому зателефонував його товариш [PERSON] та попросив бензопилу. Він під`їхав до місця, де впало дерево, та побачив, що гілки дерева впали на автомобіль його товариша [PERSON] . Більшість удару прийшлось на сусідній автомобіль, який був припаркований поруч. Він допомагав [PERSON] звільняти автомобіль з-під гілок дерева шляхом спилювання гілок. Він бачив, як дупло дерева, яке впало на автомобілі, згнило. Не пам`ятає, чи була огороджувальна стрічка навколо дерева. Вислухавши пояснення представників сторін, свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, оцінивши їх у сукупності, суд приходить до наступних висновків. Нормою п.7 ч.1 ст.17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» та 3.1.7. Правил благоустрою території міста Запоріжжя, громадянам надано право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Згідно ст.1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Згідно ч.2 ст.16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч.1 ст.22 ЦК України). Відповідно до ч.2 ст.22 ЦК України, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно ч.3 ст.22 ЦК України, збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювана шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Згідно зі ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Згідно п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992 р., потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна та робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди (умислу або необережності). Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.1166 ЦК України покладено на Відповідача. Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 23 січня 2018 року у справі №753/7281/15-ц (№61-1832св17). У Постанові Верховного суду України у складі другої палати Касаційного цивільного суду від 04 вересня 2019 року по справі № 211/1489/13-ц зазначено, що аналіз норми пункту 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» дає підстави дійти висновку про те, що громадяни вправі звернутися до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини у завданні шкоди позивачеві. Разом з тим потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди. Судом встановлено\~та перевірено\~матеріалами справи,\~що Приватному\~малому підприємству\~-\~Фірмі «Торнадо»,\~директором якого\~є [PERSON] ,\~належить автомобіль «MAZDA 626», державний номер [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу (а.с. 16). 05.08.2022\~зазначений транспортний\~засіб було\~пошкоджено,\~внаслідок падіння\~дерева,\~яке знаходиться\~біля будинку\~ [ADDRESS] .\~В результаті\~чого транспортному\~засобу було\~нанесено механічні\~пошкодження та\~спричинено матеріальну\~шкоду власнику\~авто - Приватному малому підприємству - Фірмі «Торнадо». Працівниками поліції зафіксований факт падіння дерева (а.с. 151-159). З метою визначення вартості нанесеної матеріальної шкоди та визначення розміру відновлювального ремонту автомобіля, пошкодженого в результаті падіння дерева, представником позивача [PERSON] було укладено договір про проведення експертного товарознавчого дослідження. (а.с.32) Відповідно\~до висновку\~експертного автотоварознавчого\~дослідження \~№ 3917\~від 16.08.2022,\~виконаного ФОП\~ [PERSON] ,\~встановлено,\~що матеріальний\~збиток,\~завданий власнику\~«MAZDA\~626», державний номер 138 83 HP, становить 36\~897,76 грн. (а.с. 35-44) Витрати позивача на проведення експертного автотоварознавчого дослідження ФОП [PERSON] склали 3 920,00 грн., що підтверджується рахунком-фактури №73 від 11.08.2022 та актом виконаних робіт та наданих послуг від 11.08.2022 (а.с. 33-34). Факт падіння дерева на автомобіль та зазначений висновок сторони в судовому засіданні не оспорювали. В зв`язку з вище викладеним, суд вважає, що [PERSON] доведено належними та допустимим доказами факт заподіяння матеріальної шкоди майну, що належить Приватному малому підприємству - Фірмі «Торнадо», внаслідок пошкодження належного йому на праві власності транспортного засобу через падіння дерева. Факт настання ДТП підтверджується: відповіддю (а.с. 45) за підписом заступника начальника ВП №3 ЗРУП ГУНП України в Запорізькій області за вих. від 26.08.2020 р. № 4190/48/03/03-2022 В.Грижинку на запит [PERSON] ; доповідною запискою начальника сектору превенції ПВ №3ЗРУП ГУНП в Запорізькій області капітана поліції Є.С. Голубенка (з додатками); рапортом від 05.08.2023 про надходження повідомлення на службу «102» щодо ДТП (а.с.153); протоколом про прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (а.а.154); відомостями з наявних в матеріалах провадження світлин, на яких зображено факт ушкодження гілками дерева автомобіля позивача. (а.с.156) Отже, судом встановлено факт завдання механічних пошкоджень автомобілю «MAZDA 626», державний номер [NUMBER] , який належить позивачу та розмір завданої шкоди, що не спростовано з боку відповідачів. Згідно довідки Запорізького обласного центру з гідрометрології від 21.09.2022. (вих. № 303/999-04), за даними спостережень відділу гідрології Запорізького ЦГМ, 05 серпня 2022 року зареєстровані такі метеорологічні явища як гроза, посилення вітру до 14 м/с, значний дощ за 2 години 18 хвилин випало 17,9 мм опадів, що становить 163 % від декадної норми. При цьому гроза та значний дощ класифікуються як небезпечні метеорологічні явища 1 рівня небезпечності. (а.с.50) Згідно відповіді від 19.08.2022, дерево, яке впало на автомобіль, не перебуває на балансі ЖБК 337 «Машинобудівників-337». (а.с.27-30) Згідно довідки від 28.02.2023 клен по [ADDRESS] на балансовому обліку районної адміністрації не перебуває (а.с.с90) 18.07.2022 голова ЖБК 337 «Машинобудівників-337» звернулась з листом до голови районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району в якому вказує, що дерево (клен), яке знаходиться по [ADDRESS] , знаходиться в аварійному стані, яке загрожує життю мешканців будинку, а тому просить вжити заходи щодо кронування дерева та вивезення гілля. (а.с.92) Згідно відповіді заступника голови районної адміністрації по Шевченківському району від 04.08.2023 за №1533/01-31/22.01-823 зазначено, що районна адміністрація не має повноважень щодо самостійного виконання робіт з утримання зелених насаджень, розташованих на прибудинкових територіях ОСББ та ЖБК. Разом з цим зазначено, що для включення будинку ЖБК-227 «Машинобудівник-33» до переліку будинків щодо виконання робіт з видалення дерев, розташованих на прибудинкових та внутрішньо квартальних територіях Шевченківського району м. Запоріжжя, необхідно надати документи (копію протоколів зборів мешканців будинку (або правління) щодо прийняття рішення видалення дерев та копію акту обстеження зелених насаджень, що підлягають видаленню. (а.с.91) Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу відшкодування позивачу збитків, завданих пошкодженням належного йому на праві власності автомобіля внаслідок падіння на нього дерева на прибудинковій території багатоквартирного будинку у м. Запоріжжі. Під час розгляду справи судом встановлено, що земельна ділянка прибудинкової території багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , не належить жодній організації, відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. (а.с.203-204). А тому, суд приходить до переконання, що балансоутримувачем вказаної земельної ділянки є Держава в особі Запорізької міської ради. Суд також враховує, що доказів, що ця прибудинкова територія та об`єкти благоустрою зокрема дерево, з якого впала гілка перебувають на балансовому обліку будь-якої організації, відповідачами не надано. Представником позивача не надано доказів того, що відповідальною особою за утримання дерева, яке впало на автомобіль позивача, на прибудинковій території будинку [ADDRESS] , є саме Житлово-будівельний кооператив-337 «Машинобудівник-33». Визначаючись щодо особи, яка має нести відповідальність за нанесену шкоду, суд виходить з такого. Відповідно до ст.1 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту. За приписами п.п. 2, 3 ч.1 ст.13 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», до об`єктів благоустрою населених пунктів належать: прибудинкові території; території будівель та споруд інженерного захисту територій. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою є: зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях (п.2 ч.1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів»). Згідно ч.2 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Частиною 4 статті 28 вказаного Закону, унормовано, що негайне видалення пошкоджених дерев або кущів (їх частин) може здійснюватися підприємствами, установами, організаціями або громадянами в разі, якщо стан таких пошкоджених зелених насаджень загрожує життю, здоров`ю громадян, а також майну громадян та/або юридичних осіб. Положеннями ч.7 ст.28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади. Змістом норм ст.ст.10, 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», ст.30 Закону України «Про місцеве самоврядування», безпосереднє визначення балансоутримувача об`єктів благоустрою комунальної власності, до яких належить і проїжджа частина та її елементів належить до повноважень саме виконавчих органів місцевого самоврядування, які також мають здійснювати функції із забезпечення належного утримання та ремонту об`єктів благоустрою комунальної власності. Окрім цього, приписи пункту 7 частини 1 статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», частини 1 статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» вказують, що організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача в тому числі контроль за станом зелених насаджень належить до віддання виконавчого органу міської ради. Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Відповідно до пункту 5.5. Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Отже, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважений орган місцевого самоврядування, який відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Тобто, до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень за адресою: [ADDRESS] . Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 08.12.2021 року по справі № 755/194/13/20. Отже, районна адміністрація Запорізької міської ради по Шевченківському району є відповідальною особою за стан зелених насаджень по вул. Цитрусова, буд. 5 у місті Запоріжжі. Згідно з розділом 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні, часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив, ураганів, сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Огляд проводять: балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельної ділянки, а за даними обстежень складають відповідні акти. Відповідно до пункту 9.1.11 Правил, під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева (дерева, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебувають у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі). Аварійне дерево це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди, або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі. Покладаючи на Запорізьку міську раду обов`язок по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової шкоди, суд враховує, що дерево, з якого впала гілка на належний позивачу автомобіль, було розташовано на земельній ділянці, що віднесена до комунальної власності, тобто, його власником є територіальна громада міста, та виходить із відсутності даних, що дане дерево відповідно до вимог ч.5 ст. 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебуває на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування. Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 04 вересня 2019 року по справі №200/22129/16-ц. За змістом ч.ч.1,2 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Посилання представника відповідача районної адміністрації Запорізької міської ради - Онищенко Л.А. на той факт, що належний позивачу транспортний засіб був припаркований з порушенням ПДР України, а також те, що дерево було огороджене червоною попереджувальною стрічкою, та було розміщено оголошення про аварійний стан дерева, а тому [PERSON] не мав права ставити свій автомобіль поруч з таким деревом, суд не приймає до уваги, оскільки належних та допустимих доказів зазначеному надано не було і матеріали справи не містять. Окрім того, суд наголошує, що в судовому засіданні представником відповідача районною адміністрацією недоведена відсутність своєї вини у завданні шкоди транспортному засобу (який зазнав пошкоджень в результаті падіння дерева), що належить позивачу, представником якого є [PERSON] . Оскільки до повноважень районної адміністрації Запорізької міської ради по Шевченківському району відноситься виявлення аварійних дерев, зокрема таких, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, відтак, посилання представника відповідача щодо несприятливих умов в день падіння дерева не може бути підставою для звільнення від відповідальності за шкоду, завдану падінням дерева. З огляду на вищевказане, суд приходить до висновку про часткове задоволення повних вимог, а саме стягненню з Запорізької міської ради на користь Приватного малого підприємства Фірми «ТОРНАДО» матеріальної шкоди в сумі 36\~897,76 гривень; витрат на проведення експертного дослідження автомобіля в сумі 3\~920,00 гривень та судового збору у сумі 2 481,00 гривень. В задоволенні інших вимог позову необхідно відмовити. Відповідно до п.6 ч.1 ст.264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, у зв`язку із частковим задоволенням позову, судові витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 2 481,00 гривні повинні бути стягнуті з відповідача Запорізької міської ради на користь позивача.

Outcome: partial