Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-28 00:00:00

24 квітня 2023 року керівник Вишгородської окружної прокуратури звернувся до суду із вказаною позовною заявою, у якій просить стягнути з відповідача шкоду заподіяну водним живим ресурсам у розмірі 117385 гривень, зарахувавши їх на рахунок Димерської територіальної громади. В обґрунтування заявлених вимог прокурор зазначає, що під час проведення природоохоронного заходу відповідно до наказу Державної екологічної інспекції Столичного округу від 06.01.2022 №12-П, 06.07.2022 державним інспектором Державної екологічної інспекції Столичного округу виявлено порушення, а саме незаконний вилов риби Луполом М.М., внаслідок чого було складено протокол про адміністративне правопорушення №001205. Вивченням матеріалів судової справи № 363/4111/22 за результатами розгляду обвинувального акта у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022116150000121 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 249 КК України встановлено, що 06.07.2022 близько 07:00 [PERSON] біля Київського водосховища поблизу с. Толокунь, Вишгородського району Київської області на власному гумовому надувному човні за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме: сітки з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме: риби, в кількості: синець 8 екземплярів (1581 грн. за екземпляр, загальною сумою 12648 грн.), лящ 2 екземпляри (1649 грн. за екземпляр, загальною сумою 3298 грн.), судак звичайний 9 екземплярів (3587 за екземпляр, загальною сумою 32283 грн.), карась сріблястий 20 екземплярів (1581 грн. за екземпляр, загальною сумою 31620 грн.), плоскирка 24 екземпляри (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 37536 грн.), чим заподіяв істотної шкоди державі в особі Димерської територіальної громади на загальну суму 117 385 гривень, яка на даний час залишається невідшкодованою. Розрахунок суми заподіяних збитків проведений Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у м, Києві та Київській області відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 та Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених указаною постановою, та становить 117 385 гривень. Крім цього, розмір шкоди, заподіяної рибному господарству України внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів підтверджується також висновком експерта Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру від 01.09.2022 №СЕ-19-22/28056-ЕЛ. За результатами судового розгляду [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою 249 КК України та призначено покарання у виді двох років обмеження волі та на підставі статті 75 КК України звільнено від відбування призначеного покарання. Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України обставини, встановлені вироком Вишгородського районного суду Київської області від 30.12.2022 у справі №363/4111/22, є встановленими та не підлягають доказуванню. Відповідно до листа Димерської селищної ради від 24.03.2023 №1013/03-18, Димерська селищна рада повідомила прокуратуру, що не мала можливості звернутися до суду з відповідним позовом, у зв`язку з відсутністю у селищному бюджеті коштів, призначених для сплати судового збору. Державна екологічна інспекція столичного округу, якій було відомо про порушення, протягом тривалого часу не вживала заходи для захисту інтересів держави в судовому порядку. Таким чином, заподіяні відповідачем збитки у розмірі 117 385 гривень не відшкодовані, а тому відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» керівник Вишгородської прокуратури Київської області звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача вказаної суми збитків. Згідно правил частини шостої статті 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог статті 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Після виконання вимог частини шостої статті 187 ЦПК України, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 8 травня 2023 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників провадження та призначено до розгляду у судове засідання на 12:20 26 червня 2023 року, про що учасників провадження повідомлено у встановленому законом порядку. У призначене судове засідання учасники провадження не з`явились, при цьому 14 червня 2023 року, засобами поштового зв`язку та за підписом селищного голови Димерської селищної ради В.Підкруганного, до суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача, зазначивши, що Димерська селищна рада вважає позовні вимоги Керівника Вишгородської окружної прокуратури обґрунтованими, а тому підтримує їх в повному обсязі. Представник Державної екологічної інспекції Столичного округу, будучи завчасно та належним чином повідомленим про день час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, поважності причин неявки не повідомив, із заявами та/або клопотаннями до суду не звертався. Як вбачається з матеріалів справи, конверт із судової повісткою, копією ухвали про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, надісланий відповідачу за його зареєстрованим місцем проживання, повернувся на адресу суду без вручення з причин «адресат відсутній за вказаною адресою». У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників провадження, розгляд справи було відкладено на 15:30 29 серпня 2023 року, про що повідомлено учасників провадження та на офіційному веб-сайті Вишгородського районного суду Київської області розміщено «Оголошення про виклик [PERSON] до суду на 29 серпня 2023 року». У судове засідання призначене на 29 серпня 2023 року учасники провадження не з`явились, при цьому до суду надійшло клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури Дацько О.С. про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить задовольнити, щодо заочного рішення не заперечує, а конверт із судовою повісткою надісланий відповідачу за зареєстрованого адресою його проживання, повернувся на адресу суду без вручення з причин «адресат відсутній за вказаною адресою». Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності учасників провадження, суд враховує клопотання прокурора та представника Димерської селищної ради про розгляд справи без їх участі, вжиті судом засоби для забезпечення участі відповідача під час розгляду справи, а також те, що відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси, та те, що згідно частини одинадцятої статті 128 ЦПК України, відповідач, з опублікуванням оголошення про його виклик, вважається повідомленими про дату, час і місце розгляду справи. Враховуючи наявність умов, визначених у частині першій статті 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Оскільки сторони у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Статтею 174 ЦПК України передбачено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. У статті 12 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до частин третьої, сьомої статті 128 КПК України цивільний позов в інтересах держави пред`являється прокурором. Особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Судом встановлено, що згідно з наказом №242к від 15 березня 2021 року Василенка М.О. призначено на адміністративну посаду керівника Вишгородської окружної прокуратури Київської області строком на п`ять років з 15 березня 2021 року (а.с. 43). Відповідно до наказу Державної екологічної інспекції України державної екологічної інспекції столичного округу №12-П від 6 січня 2022 року про заходи державного контролю не пов`язані з проведенням перевірок, заходи державного контролю за дотриманням вимог природоохоронного законодавства в межах територіальних одиниць Київської області та м. Києва, не пов`язані з проведенням перевірок суб`єктів господарювання здійснюють працівники Державної екологічної інспекції Столичного округу (а.с. 15-17). Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до статті 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. З матеріалів справи убачається, що 6 липня 2022 року державним інспектором з ОНПС Столичного округу Сучаняк М.М. складено протокол про адміністративне правопорушення №001205, згідно з яким 6 липня 2022 року о 14:30 під час проведення правоохоронного заходу було виявлено порушення, а саме громадянин [PERSON] проводив незаконний вилов риби на Київському водосховищі біля с. Толокунь незаконним знаряддям лову - сітка жилка розміром: крок вічко - 40 мм, довжина - 60., висота - 7м. та виловив живі водні біоресурси, а саме рибу таких видів: судак звичайний - 9 шт., синець - 8 шт., карась звичайний - 20 шт., лящ - 2 шт., плоскирка - 24 шт., вилов яких проводився з гумового човна, що є порушенням пункту 3.15 правил любительського і спортивного рибальства (а.с. 12-13). Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу №001205, який проведено на підставі ТАКС для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України затверджених постановою КМУ від 21.22.2022 №129, загальна сума шкоди заподіяної [PERSON] становить 117385 гривень (а.с. 14). Із листа управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області (Київській рибоохоронний патруль) від 8 липня 2022 року, на запит старшого дізнавача СД Вишгородського РУП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції І.Шумейко від 7 липня 2022 року, щодо надання роз`яснення спричиненого збитку рибному господарству України громадянином [PERSON] , щодо наявності у нього дозволу на право лову риби, а також щодо того, чи являється забороненим знаряддя лову риби: сітка з жилки крок вічком 40 мм., довжиною 60., висотою 7 м., убачається, що своїми незаконним діями [PERSON] заподіяв шкоду рибному господарству України на загальну суму 117385 гривень, з урахуванням положень статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ» від 13 грудня 2001 року №2894-ІІІ та пункту 3.15. Правил, вказане у запиті знаряддя лову є забороненим, [PERSON] не отримував дозволу на лов водних біоресурсів на умовах спеціального використання, а щодо питання чи є заподіяна шкода істотною, було рекомендовано звернутися до Інституту рибного господарства НААН України (а.с. 24, 25-26). Відповідно до висновку експерта від 1 вересня 2022 року №СЕ-19-22/28056-ЕЛ, рибному господарству України, вилученими громадянином [PERSON] водних біоресурсів з водойми Київського водосховища, а саме: судак звичайний - 9 шт., карась сріблястий - 20 шт., синець - 8 шт., лящ - 2 шт., плоскирка - 24 шт., завдано шкоду, яка становить 117385 гривень, яка вважається істотною (а.с. 27-32). Вироком Вишгородського районного суду Київської області від 30 грудня 2022 року [PERSON] визнано винним у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого частиною першою статті 249 КК України та призначено йому покарання у виді 2 (двох) років обмеження волі. На підставі статті 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування призначеного покарання, якщо він впродовж іспитового строку 1 (один) рік не скоїть нового кримінального правопорушення, та виконає покладені на нього, відповідно до статті 76 КК України обов`язки: повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання та роботи; періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації (а.с. 18-20). Як встановлено вказаним вироком суду, [PERSON] , за допомогою забороненого знаряддя лову, а саме: сітки з жилки, вчинив незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме: риби, в кількості: синець - 8 екземплярів (1581 грн. за екземпляр, загальною сумою 12648 грн.), лящ - 2 екземпляри (1649 грн. за екземпляр, загальною сумою 3298 грн.), судак звичайний - 9 екземплярів (3587 за екземпляр, загальною сумою 32283 грн.), карась сріблястий - 20 екземплярів (1581 грн. за екземпляр, загальною сумою 31620 грн.), плоскирка - 24 екземпляри (1564 грн. за екземпляр, загальною сумою 37536 грн.), чим заподіяв істотної шкоди державі на загальну суму 117 385 гривень (сто сімнадцять тисяч триста вісімдесят п`ять гривень нуль копійок) в особі Димерської територіальної громади. Згідно частиною шостої статті 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. 8 та 24 березня 2023 року Вишгородська окружна прокуратура в особі керівника - М.Василенко, звернулась до Димерської селищної ради та Державної екологічної інспекції столичного округу з метою отримання інформації щодо звернення до суду з позовом про стягнення шкоди завданої водними живими ресурсам, чи планується на звернення з відповідним позовом та у разі не звернення до суду вказати причину (а.с 33-38). 24 березня 2023 року селищним головою Димерської селищної ради - В.Підкруганним було надано відповідь на лист Вишгородської окружної прокуратури, зазначивши, що Димерською селищною радою не вживались заходи щодо стягнення з [PERSON] збитків у розмірі 117385 гривень, завданих державі внаслідок незаконного вилучення водних біоресурсів, через відсутність в бюджеті територіальної громади видатків на сплату судового збору за подання до суду позовної заяви, у зв`язку з чим Димерська селищна рада просила Вишгородську окружну прокуратуру звернутись до суду з відповідною позовною заявою (а.с. 40-41). 20 квітня 2023 року начальником Державної екологічної інспекції столичного округ - П.Івановим було надано відповідь на лист Вишгородської окружної прокуратури, зазначивши про відсутність заперечень проти подання Вишгородською окружною прокуратурою позовної заяви щодо стягнення з [PERSON] збитків заподіяних державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства та, у разі подання відповідного позову, інспекцією позовні вимоги будуть підтримані в повному обсязі (а.с. 39). Листом від 11 квітня 2023 року керівником Вишгородської оружної прокуратури М.Василенко у відповідності до частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» було повідомлено Державну екологічну інспекцію Столичного округу та Димерську селищну раду про звернення до Вишгородського районного суду Київської області (а.с. 42). Згідно із статтею 25 Закону України «Про тваринний світ» рибальством вважається добування риби та водних безхребетних.На території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно з пунктом 9 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року № 1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, погодженим з Мінприроди. Згідно пункту 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до пунктів 6.1 та 6.3 «Правил любительського і спортивного рибальства» особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення Правил. Також, відповідно до частини першої та другої статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні у тому числі за незаконне вилучення об`єктів тваринного світу з природного середовища. Згідно із статтею 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно із статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» передбачено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» Відповідно до статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно із пунктом 6.2 «Правил любительського і спортивного рибальства» шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 року №32. Згідно статті 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Статтею 324 ЦК України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. З наведеного вбачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади (у даному випадку - Димерської територіальної громади). Зазначені природні ресурси є власністю Українського народу. Згідно частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди, а саме Димерській територіальній громаді Київської області. У добровільному порядку шкоду відповідачем не відшкодовано. Оскільки судом встановлено, що діями відповідача порушено законодавство про охорону навколишнього природного середовища та відповідач, незалежно від притягнення його до кримінальної відповідальності, зобов`язаний відшкодувати заподіяну навколишньому середовищу шкоду у розмірі 117385 гривень, суд дійшов висновку, що прокурором доведені позовні вимоги, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Оскільки, відповідно до пункту 6 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», позивач у справах про відшкодування матеріальних збитків завданих внаслідок кримінального правопорушення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються, з урахуванням положень статті 141 ЦПК України, з відповідача в дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2684 гривні.

Outcome: approved