Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-23 00:00:00

До Тростянецького районного суду Вінницької області звернулася позивач [PERSON] із позовом до Тростянецької селищної ради Гасинського району Вінницької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини; судові витрати просить залишити за позивачем. У позові зазначено, що [INFO] помер дядько позивачки [PERSON] , [INFO] , в с. Китайгород Гайсинського району Вінницької області, про що свідчить свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , видане 19.12.2022. Після смерті дядька відкрилася спадщина, що складається з земельної ділянки площею 2,3846 га, належної спадкодавцеві на підставі Державного акта про право власності на земельну ділянку серії ВН №019350 від 15.10.2004. За життя дядько [PERSON] був одинокою людиною, проживав сам, дітей у нього не було. Крім позивачки інших спадкоємців немає. За життя [PERSON] склав заповіт, яким усе належне йому майно заповів [PERSON] , тобто позивачу. [PERSON] в усній формі, в шестимісячний строк, звернулася до державного нотаріусаса для отримання консультації, з метою подачі заяви про прийняття спадщини. Однак нотаріус повідомила, що на даний час існує закон, яким дозволено продовження терміну для прийняття спадщини ще на чотири місяці, тому можна звернутись в інший час. Звернувшись до нотаріуса після шести місяців отримала усно відмову про те, що строк позивач пропустила, а в поясненнях додала, що додатковий строк діє лише на території де ідуть бойові дії. Позивачка зауважила, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини через моральне пригнічення, що призвело до панічних настроїв у зв`язку із збройною (військовою) агресією російської федерації відносно України, та юридичну необізнаність, так як не зорієнтувалася в тому, що прийняти спадщину необхідно в шестимісячний строк після смерті дядька, а лише після спливу цього строку, також не розуміла різниці між поняттями "прийняття спадщини" та "оформлення спадщини". На основі викладеного позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті дядька [PERSON] . Ухвалою суду від 17.07.2023 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання; задоволено клопотання позивача про витребування доказів від Другої Тростянецької державної нотаріальної контори Вінницької області. 07 серпня 2023 року на виконання вимог ухвали суду від 17.07.2023 від Другої тростянецької державної нотаріальної контори Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшла відповідь, з якої встановлено, що за відомостями [PERSON] обліку спадкових справ Другої Тростянецької державної нотаріальної контори дана спадкова справа не заводилась. Ухвалою суду від 07.08.2023 постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Представник відповідача до суду не з`явилась, надала письмове клопотання про розгляд справи без участі представника Тростянецької селищної ради за наявними у справі матеріалами. Дії учасника справи не суперечать вимогам\~ст.211 ЦПК України, відповідно до якої учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Передбачених ч.2\~ст. 223 ЦПК України\~підстав для відкладення розгляду справи судом не встановлено, судом прийнято рішення про розгляд справи за відсутності сторін. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши письмові докази вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у віці 83 років в селі Китайгород Гайсинського району Вінницької області, про що 19.12.2022 складено відповідний актовий запис №417 та Тростянецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Гайсинському районі Вінницької області Центрально- Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] (а.с. 9). Після його смерті відкрилася спадщина. Зі змісту копії Державного акта на право власності на земельну ділянку серія ВН №019350 виданого Тростянецькою районною державною адміністрацією 15.10.2004 випливає, що [PERSON] , жителю [ADDRESS] , на праві власності належить земельна ділянка площею 2,3846 га на території Савинецької сільської ради Тростянецького району Вінницької області, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 4). За життя, а саме 27.07.2015, [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, все те, що він матиме на день смерті, заповів [PERSON] . Заповіт зареєстровано в реєстрі за №59 та посвідчено секретарем Савинецької сільської ради Тростянецького району Вінницької області Тимінською Н. В. (а.с. 8). Відповідно до листа завідувача Другою Тростянецькою державною нотаріальною конторою Г. С. Кащеєвої від 27.07.2023 №533/01-16, наданого на виконання вимог ухвали суду від 17.07.2023, за відомостями [PERSON] обліку спадкових справ Другої тростянецької державної нотаріальної контори спадкова справа після смерті [PERSON] , померлого [INFO] не заводилась (а.с. 21). Спадкоємцем за заповітом до майна померлого [INFO] [PERSON] є [PERSON] , однак, звернувшись до нотаріуса після шестимісячного строку, позивач отримала усну відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з не прийняттям спадщини в установлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця. Позивачка у своєму позові зауважила, що пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини через моральне пригнічення, що призвело до панічних настроїв та юридичну необізнаність, так як не зорієнтувалася в тому, що прийняти спадщину необхідно в шестимісячний строк після смерті дядька, а лише після спливу цього строку, також не розуміла різниці між поняттями "прийняття спадщини" та "оформлення спадщини". Факти збройної (військової) агресії російської федерації відносно України, окупації частини території України є загальновідомими, а тому не підлягають доказуванню згідно з приписами частини третьої статті 82 ЦПК України. Розглядаючи позовні вимоги суд виходив із наступного. Поняття спадкування визначено у ст. 1216 Цивільного Кодексу України, як перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За ст.ст.\~1268-1269\~Цивільного кодексу\~України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийняття спадщини це: постійне проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини або подання спадкоємцем, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядуваннязаяви про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, визначено ч.2\~ст.1220 ЦК України. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На основі викладеного, враховуючи те, що позивачка мала незадовільний стан психічного здоров`я, що позбавило її можливості реалізувати належним чином права спадкоємця у встановлений законом строк, суд визнає такі причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, а позов таким, що підлягає задоволенню, шляхом визначення позивачу додаткового строку терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про судовий збір, суд виходить із наступного. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим, [PERSON] при зверненні до суду із позовом, сплатила судовий збір в повному обсязі та у своїй письмовій заяві просить суд залишити його за позивачем. За наведеного, суд вважає правильним судові витрати покласти на позивача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved