Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-30 00:00:00

[PERSON] звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з позовом до Закритого акціонерного товариства "Українська будівельна компанія", згідно з яким, враховуючи заяву про збільшення позовних вимог від 15.05.2023 року, просив: стягнути з відповідача на його користь пеню за прострочення виконання обов`язків в частині передання документів у розмірі 170 016 грн. 00 коп., витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн. 00 коп. та гонорар успіху у розмірі 5 % від розміру позовних вимог у розмірі 3 692 грн. 54 коп., а також витрати на сплату судового збору у розмірі 1 700 грн. 16 коп. Позовні вимоги обгрунтовано тим, що 27.08.2009 року між [PERSON] та ЗАТ "Українська будівельна компанія" було укладено договір № 4/15-95 купівлі-продажу майнових прав, за умовами п.п. 1.1, 1.2, 3.1 якого ЗАТ "УБК" зобов`язалось передати [PERSON] майнове право на отримання у власність новозбудованої квартири [ADDRESS] , що позначений на схемі генерального плану за [ADDRESS] ), загальною проектною площею 90,4 кв.м., а [PERSON] зобов`язався сплатити позивачеві ціну продажу майнового права у розмірі 1039600,00 грн, включаючи ПДВ у розмірі 173266,67 грн, з урахуванням відрахувань на Міністерство України з питань надзвичайних ситуацій, зазначених у Договорі 15-5/184. Відповідно до п. 1.3 договору № 4/15-95 після сплати повної ціни майнового права введення будинку, зазначеного в п.п. 1.1 цього договору, в експлуатацію та проведення його технічної інвентаризації, і лише після підписання [PERSON] договору про експлуатацію приміщень у будинку, ЗАТ "УБК" зобов`язана передати [PERSON] за актом прийому-передачі належним чином оформлені в установленому порядку документи, які підтверджують майнове право, а саме: акт прийому-передачі майнового права, акт прийому-передачі квартири, довідка про розрахунки, технічний паспорт на квартиру. У відповідності до п. 2.3 договору ЗАТ "УБК" зобов`язалося передати [PERSON] документи, зазначені в п. 1.3 цього договору, протягом тримісячного терміну з моменту введення об`єкта в експлуатацію відповідно до п. 3.2.6 договору № 15-5/184, за умови сплати [PERSON] повної ціни майнового права та лише після підписання [PERSON] договору про експлуатацію приміщень у будинку. Разом з тим, незважаючи на повне виконання [PERSON] своїх зобов`язань згідно з умовами договору № 4/15-95 щодо здійснення оплати за майнові права, відповідач ЗАТ "УБК" порушив взяті на себе зобов`язання, які передбачені п. 1.3 та п. 2.3 договору № 4/15-95, та не передав [PERSON] технічний паспорт на квартиру, чим допустив прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів більше ніж на 3 (три) місяці. Також, позивач зауважував, що оскільки повна ціна майнового права була встановлена в п.3.1 договору № 4/15-95 та становила 1039600,00 грн, яка була своєчасно сплачена [PERSON] , судовий спір щодо стягнення з [PERSON] на користь ЗАТ "УБК" грошових коштів у розмірі 23 000 грн 00 коп. за додаткові 2 кв.м., не міг бути підставою для прострочення передачі документів, передбачених п. 1.3 договору, а саме: акту прийому-передачі майнового права, акту прийому-передачі квартири, довідки про розрахунки, технічного паспорту на квартиру. Разом з тим, 28.06.2022 між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування (відступлення) прав вимоги, у п. 1 якого зазначено, що первісний покупець дарує (відступає) належне йому право вимоги за договором № 4/15-95 купівлі-продажу майнових прав від 27.08.2009 року, укладеним між ним та ЗАТ "УБК", а новий покупець приймає право майнового права на отримання у власність квартири [ADDRESS] Г, що позначений на схемі генерального плану за № 4. 29.06.2022 між ЗАТ "УБК", [PERSON] та [PERSON] була підписана тристороння додаткова угода № 1 до договору № 4/15-95 від 27.08.2009 року про збільшення на 2 кв.м. площі квартири та відповідно збільшення на 23 000,00 грн ціни продажу майнового права до 1062600,00 грн та передачу прав вимоги майнового права від [PERSON] до [PERSON] . Крім того, 29.06.2022 між ЗАТ "УБК" та [PERSON] було укладено акт прийому-передачі квартири згідно з договором № 4/15-95 купівлі-продажу майнових прав від 27.08.2009 року, згідно з п. 1 якого відповідно до п. 1.3 договору продавець передав, а покупець прийняв квартиру, визначену у п. 1.2 договору у багатоквартирному будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , поштова адреса: [ADDRESS] . Однак, ЗАТ "УБК" порушило взяті на себе зобов`язання, які передбачені п. 1.3 та п. 2.3 договору № 4/15-95, та не передало [PERSON] технічний паспорт на квартиру, чим допустило прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів більш ніж на 3 (три) місяці. За вказаних обставин, а також посилаючись на те, що відповідно до п. 4.3 договору, у випадку прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів, згідно з п. 2.3 цього договору більш ніж на 3 (три) місяці (тобто станом на 01.07.2009 року) ЗАТ "УБК" сплачує пеню в розмірі 0,05 відсотка від ціни продажу майнового права, що зазначена у п. 3.1 цього Договору, за кожен день затримки, позивач звернувся до суду з цим позовом, який просив задовольнив у повному обсязі. Ухвалою від 06.04.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити без повідомлення (виклику) сторін. 13.06.2023 до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому він просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на відсутність у позивача права на звернення до суду з позовом про стягнення з відповідача пені за п. 4.3 Договору за невиконання п. 2.3 Договору, що обгрунтовується фактом спливу строку позовної давності на таку вимогу, а відтак, припиненням такого права до моменту укладення Договору дарування і, у зв`язку з цим неможливістю переходу цього права за Договором дарування до позивача від первісного покупця. При цьому, зазначав, що відсутність вказаного права позивача не свідчить про те, що передача документів за Договором після спливу строку позовної давності не може відбутися в добровільному порядку. Крім того, вказував, що у спірній ситуації права позивача не є порушеними відповідачем і нема підстав вважати, що позивач без отримання саме від відповідача технічного паспорту на квартиру позбавлений можливості зареєструвати своє право власності на квартиру в Єдиному державному реєстрі речових прав. 05.07.2023 до суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якій він зазначив, що заява відповідача про застосування наслідків спливу строків позовної давності не підлягає задоволенню, оскільки розмір пені, заявлений позивачем до стягнення, розрахований з моменту порушення відповідачем прав саме перед [PERSON] в частині не передачі йому технічного паспорту на квартиру, а також розрахований на підставі чинного законодавства України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні по справі докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, 27.08.2009 між [PERSON] та ЗАТ "Українська будівельна компанія" було укладено договір № 4/15-95 купівлі-продажу майнових прав, за умовами п.п. 1.1, 1.2, 3.1 якого ЗАТ "УБК" зобов`язалось передати [PERSON] майнове право на отримання у власність новозбудованої квартири [ADDRESS] , що позначений на схемі генерального плану за [ADDRESS] ), загальною проектною площею 90,4 кв.м., а [PERSON] зобов`язався сплатити позивачеві ціну продажу майнового права у розмірі 1039600,00 грн, включаючи ПДВ у розмірі 173266,67 грн, з урахуванням відрахувань на Міністерство України з питань надзвичайних ситуацій, зазначених у Договорі 15-5/184. Відповідно до п. 1.3 договору № 4/15-95 після сплати повної ціни майнового права введення будинку, зазначеного в п.п. 1.1 цього договору, в експлуатацію та проведення його технічної інвентаризації, і лише після підписання [PERSON] договору про експлуатацію приміщень у будинку, ЗАТ "УБК" зобов`язана передати [PERSON] за актом прийому-передачі належним чином оформлені в установленому порядку документи, які підтверджують майнове право, а саме: акт прийому-передачі майнового права, акт прийому-передачі квартири, довідка про розрахунки, технічний паспорт на квартиру. У відповідності до п. 2.3 договору ЗАТ "УБК" зобов`язалося передати [PERSON] документи, зазначені в п. 1.3 цього договору, протягом тримісячного терміну з моменту введення об`єкта в експлуатацію відповідно до п. 3.2.6 договору № 15-5/184, за умови сплати [PERSON] повної ціни майнового права та лише після підписання [PERSON] договору про експлуатацію приміщень у будинку. Як вбачається з матеріалів справи, після укладення договору [PERSON] здійснив оплату у розмірі 831680,00 грн на розрахунковий рахунок ЗАТ "УБК", що підтверджується квитанцією. 28.04.2012 між ТОВ "УБК-СЕРВІС" та [PERSON] було укладено договір № 4-99/2 про експлуатацію приміщень у будинку. У вересні 2016 року ЗАТ "УБК" письмово повідомило [PERSON] , що вищевказаний житловий будинок рахується як прийнятий у встановленому порядку в експлуатацію, дію сертифікату відповідності КВ 000021 від 13.02.2010 було відновлено, що є підставою для здійснення [PERSON] чергового платежу згідно з укладеним договором. Після отримання повідомлення [PERSON] виконав умови договору та протягом 10 днів сплатив на розрахунковий рахунок ЗАТ "УБК" обидва платежі, а саме у розмірі 15 %, що складає 155 940 грн, у розмірі 5 %, що складає 51 980 грн. У свою чергу, як вбачається, незважаючи на повне виконання [PERSON] своїх зобов`язань згідно з умовами договору № 4/15-95 щодо здійснення оплати за майнові права, ЗАТ "УБК" порушило взяті на себе зобов`язання, які передбачені п. 1.3 та п. 2.3 договору № 4/15-95, та не передав [PERSON] технічний паспорт на квартиру, чим допустив прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів більше ніж на 3 (три) місяці. Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 02.02.2022 стягнуто з [PERSON] на користь ЗАТ "УБК" грошові кошти у розмірі 23 000 грн 00 коп. за додаткову площу квартири 2 кв.м. Вказане рішення було виконано [PERSON] у червні 2022. Разом з тим, 28.06.2022 між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування (відступлення) прав вимоги, у п. 1 якого зазначено, що первісний покупець дарує (відступає) належне йому право вимоги за договором № 4/15-95 купівлі-продажу майнових прав від 27.08.2009, укладеним між ним та ЗАТ "УБК", а новий покупець приймає право майнового права на отримання у власність квартири [ADDRESS] Г, що позначений на схемі генерального плану за № 4. 29.06.2022 між ЗАТ "УБК", [PERSON] та [PERSON] була підписана тристороння додаткова угода № 1 до договору № 4/15-95 від 27.08.2009 про збільшення на 2 кв.м. площі квартири та відповідно збільшення на 23 000,00 грн ціни продажу майнового права до 1062600,00 грн та передачу прав вимоги майнового права від [PERSON] до [PERSON] . Крім того, 29.06.2022 між ЗАТ "УБК" та [PERSON] було укладено акт прийому-передачі квартири згідно з договором № 4/15-95 купівлі-продажу майнових прав від 27.08.2009, згідно з п. 1 якого відповідно до п. 1.3 договору продавець передав, а покупець прийняв квартиру, визначену у п. 1.2 договору у багатоквартирному будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , поштова адреса: [ADDRESS] . У свою чергу, будь-яких доказів, які б підтверджували, що відповідач виконав свої зобов`язання за п. 2.3 договору щодо передачі [PERSON] технічного паспорту на квартиру, матеріали справи не містять. Звертаючись до суду з позовом, позивач, як на підставу для його задоволення, посилався на те, що ЗАТ "УБК" порушило взяті на себе зобов`язання, які передбачені п. 1.3 та п. 2.3 договору № 4/15-95, та не передало [PERSON] технічний паспорт на квартиру, чим допустило прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів більш ніж на 3 (три) місяці. Так, згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ст. 6 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (стаття 627 ЦК України). Частини 2 статті 6 ЦК України передбачено, що сторони мають право врегулювати у договорі, який передбачений актами цивільного законодавства, свої відносини, які не врегульовані цими актами. Згідно зі статтею 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Метою договору є забезпечення фіксування тих умов, на які сторони погоджуються для врегулювання своїх взаємних прав і обов`язків щодо обраного ними кола відносин. Умови договору та спосіб його вчинення можуть бути визначені сторонами з урахуванням вимог законодавства та із дозволеним відступом від нього, або на таких саме принципах запропоновані однією із сторін. Відповідно до частини 1 статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до частини 1 статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог та умов - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини 1 статті 527 ЦК України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Пунктом 3 частини 1 статті 611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки у вигляді сплати неустойки. Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. При цьому, як передбачено п. 4.3 договору, у випадку прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів, згідно з п. 2.3 цього Договору більш ніж 3 (три) місяці (тобто станом на 01.07.2009 року) сторона 2 сплачує стороні 1 пеню в розмірі 0,05 відсотка від ціни продажу майнового права, що зазначена у п. 3.1 цього Договору, за кожен день затримки (розрахунок пені здійснюється з 01.04.2009 року). Тобто пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір, поки зобов`язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від тривалості правопорушення. Так, як встановлено судом, сплата покупцем ціни продажу майнового права у розмірі 1 039 600,00 грн відбулася 22.09.2016. Будинок за вказаною у Договорі адресою був введений в експлуатацію 13.02.2010, а технічна інвентаризація будинку відбулась, про що свідчить оформлений БТІ 01.03.2012 технічний паспорт на квартиру [ADDRESS] . Покупцем був підписаний договір про експлуатацію № 4/99-22 28.04.2012. Отже, з системного аналізу вищенаведених фактичних обставин можна дійти висновку про те, що з огляду на умову п. 1.3 Договору обов`язок відповідача по передачі покупцеві передбачених вказаною умовою договору документів виник з 23.09.2016. Однак, як вже зазначалося вище, незважаючи на повне виконання [PERSON] своїх зобов`язань згідно з умовами договору № 4/15-95 щодо здійснення оплати за майнові права, ЗАТ "УБК" порушило взяті на себе зобов`язання, які передбачені п. 1.3 та п. 2.3 договору № 4/15-95, та не передало [PERSON] технічний паспорт на квартиру, чим допустило прострочення виконання своїх обов`язків в частині передання документів більше ніж на 3 (три) місяці. При цьому, після укладення між [PERSON] та [PERSON] договору 28.06.2022 та станом на день розгляду справи відповідач також не здійснив передання [PERSON] технічного паспорту на квартиру. Таким чином, враховуючи вищенаведені положення законодавства та встановлені обставини справи, суд, перевіривши розрахунки позивача, приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня за прострочення виконання зобов`язань в частині передання документів за період з 30.06.2022 року по 15.03.2023 року у розмірі 170 016 грн 00 коп. (1062600,00 * 0,05 %* 320 = 170 016,00). Посилання відповідача на пропуск позивачем строків позовної давності для звернення до суду з даним позовом, суд відхиляє, розмір пені, заявлений позивачем до стягнення, розрахований з моменту порушення відповідачем прав саме перед [PERSON] , а не перед первісним покупцем, в частині не передачі йому технічного паспорту на квартиру. Крім того, в порядку, передбаченому ст.ст. 137, 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн 00 коп. та гонорар успіху у розмірі 5 % від розміру позовних вимог у розмірі 3 692 грн 54 коп., а також витрати на сплату судового збору у розмірі 1 700 грн 16 коп., понесення яких позивачем підтверджуються наявними у матеріалах справи квитанцією про сплату судового збору, ордером, актом про надання правової допомоги, договором про надання правової допомоги, довідкою про отримання грошових коштів, платіжним дорученням. Враховуючи наведене та

Outcome: approved