Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-28 00:00:00

У травні 2023 року заступник керівника Ніжинської окружної прокуратури І.Марушко в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернігівській області звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев. В обґрунтування заявлених вимог, заступник керівника\~Ніжинської окружної\~прокуратуривказує, що 25.01.2023\~неподалік с.\~Ясна Зірка\~в сторону\~с.\~Степові Хутори\~Ніжинського району\~Чернігівської області\~ [PERSON] \~здійснив незаконну\~порубкуодного\~дерева породи\~в`яз сухостійний\~для забезпечення\~себе опаленням\~у зимовий\~період. Сума\~збитків з\~урахуванням індексації\~за попередні\~роки становить\~22007\~грн. Просить, суд, стягнути з [PERSON] на користь держави 22007 грн. на відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки деревини. Ухвалою судді від 23.05.2023 відкрито провадження в справі, ухвалено розглядати її за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 08.06.2023 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив в задоволенні позову відмовити. Вказав, що із зазначеною сумою заподіяної шкоди не згоден. Відповідно до доданого розрахунку розміру заподіяної шкоди незаконною рубкою дерева заподіяного лісу, підприємствами, установами, організаціями та громадянами до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665, додаток № 1, за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у 2 рази. Ключове слово у даному реченні незаконна рубка лісу. По даному факту було відкрите кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12023270300000131 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Під час розслідування було встановлено, що розмір заподіяної шкоди за одне незаконно зрубане ним дерево, діаметром D1-100, D2-80, D3-90, категория дерева - сухе/в`яз становить 3654 грн. 50 коп. Кримінальна справа була закрита, оскільки в його діях слідчі не встановили значної шкоди, яку він повинен був завдати порубкою дерев. В той же час відносно нього був складений адміністративний протокол про притягнення до відповідальності за ст. 153 КУпАП, яка передбачає відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в населених пунктах, невжиття заходів для їх хорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, зднятих об`єктами озеленення. Предметом посягання за даним правопорушенням є зелені насадження та інші об`єкти озеленення населених пунктів. Об`єктом даного проступку є суспільні відноси у сфері благоустрою та екологічної безпеки відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів», правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України. Таким чином, у його діях склад правопорушення, передбачений ст. 153 КУпАП відсутній. Штраф у сумі 510 грн. він сплатив. Сухий в`яз, який давно стояв на земельній ділянці, яка була відведена під скотомогильник ніяк не може бути у межах села, населеного пункту. Відповідно до ст. 83 Земельного кодексу України зазначена земельна ділянка відносить до комунальної власності Носівської територіальної громади, її цільове призначення не визначено, її кордони знаходяться між межами земельних ділянок призначених для ведення особистих селянських господарств, кадастровий номер однієї з них 7423886500:02:001:0076, вона належала покійному [PERSON] . Згідно зі статтею 8 Закону України Про право територіальних громад на об`єднання, юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися. Відповідно, юридична особа - сільська, селищна, міська рада захищає майнові права об`єднаної територіальної громади. Державна екологічна інспекція у Чернігівський області є не належним позивачем. Зазначена земельна ділянка (скотомогильник) за географічними координатами 50.845507, 31.656205 розташована між с. Ясна Зірка та Степові Хутори Ніжинського району Чернігівської області не відноситься до лісів, захисних насаджень, заповідників, територій та об`єктів природно-охоронного фонду. Від села до скотомогильника відстань складає близько 1 км, від дороги до захисної посадки близько 500 м, до дороги с. Ясна Зірка - Степні Хутори приблизно 400 м. Спиляний та порізаний на дрова ним сухий в`яз стояв багато років і практично струх, по периметру корча видно, що це неживе дерево і при визначенні ціни державний інспектор з ОНПС Чернігівської обл. Юрков A.C. та ст. державний інспектор з ОНПС Чернігівської обл. [PERSON] розмір шкоди заподіяної державі незаконною рубкою дерева в`яз, категорії сухостійне визначили формально не вникаючи у суть справи. Це дерево виросло самостійно, ніхто його не висаджував і ніякої функції благоустрою чи захисту землі воно не виконувало. Цінності як промислова деревина сухий трухлий в`яз не мав. Практично зрізане дерево могло під дією природних сил впасти і причинити шкоду громадянам чи їх майну. [PERSON] практично здійснив санітарну вирубку гнилого сухостою, яке було небезпечне для громадян. Шкоди для держави, чи суспільним інтересам своїми діями зрубуючи сухе непридатне для промислового обробітку дерево він не завдав. Його мати, [PERSON] , працювала все життя в колгоспі ім. Карла Маркса, який потім був об`єднаний з колгоспом Шлях Ілліча. Мати отримує незначну суму пенсії, вона людина похилого віку, у її будинку пічне опалення і тільки через крайню нужденність, щоб мама не замерзла, він вирішив спиляти сухе дерево. Сільська рада, де можна було вияснити питання санітарного знесення сухого дерева, ліквідована. Взаємодія між громадянами та органами державної влади обмежена. \~ \~ \~ \~22.06.2023 заступник керівника Ніжинської окружної прокуратури І.Марушко подав до суду відповідь на відзив, в якому вказав, що Ніжинським РВП ГУНП у Чернігівській області здійснювалося досудове розслідування кримінального провадження № 12023270300000131, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, в ході розслідування якого, встановлено причетність [PERSON] до незаконної порубки одного дерева породи в`яз сухостійний. Проведеним розрахунком Державної екологічної інспекції у Чернігівській області встановлено шкоду у розмірі 22007 грн. Беручи до уваги вказаний розрахунок шкоди, слідчим 31.01.2023 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження у зв`язку з відсутністю у діях [PERSON] складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. В подальшому, слідчим Ніжинського РВП ГУНП у Чернігівській області 09.02.2023 направлено листа з копіями матеріалів кримінального провадження до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення відповідача, до адміністративної відповідальності за незаконну порубку дерев. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Олкуватим В.В. 14.02.2023 складено протокол № 000256 в якому зазначено, що 25.01.2023 [PERSON] здійснив самовільну, за відсутності належних дозвільних документів, порубку одного сухостійного дерева породи в`яз поблизу с. Ясна Зірка Ніжинського району, що є порушенням ст. ст. 5, 25 ЗУ «Про рослинний світ». Під час розгляду даної справи [PERSON] свою провину визнав, про що міститься відповідний запис у протоколі. Відносно [PERSON] в той же день винесено постанову № 01/05 про притягнення останнього до адміністративної відповідальності передбаченої ст. 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн., який сплачений відповідачем у повному розмірі. Доводи відповідача про відсутність правопорушення, передбаченого ст. 153 КУпАП є безпідставними, оскільки ним протокол про адміністративне правопорушення, постанова про притягнення до адміністративної відповідальності не оскаржувались, а вина визнана в ході складення протоколів про адміністративне правопорушення під час розгляду справ про адміністративні правопорушення. Відповідно до ст. ст. 42, 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем є учасник судового процесу, який звертається з позовом до відповідача, який підлягає розгляду у судовому порядку. При вирішенні питання щодо правильного визначення прокурором позивача у справі, ініціатором судового процесу у якій є прокурор, з`ясуванню підлягає компетенція відповідного органу. Чинне законодавство визначає дуже широке коло органів державної влади та місцевого самоврядування, які можуть здійснювати захист державних інтересів в окремій сфері, в т.ч. у сфері охорони навколишнього природного середовища. Поруч з цим, захист державних інтересів може реалізовуватися шляхом здійснення регулювання, фінансування, контролю, чи іншим способом. Зокрема, державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державні органи відповідно до законодавства України (ч. 2 ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Отже державне управління з питань охорони навколишнього природного середовища здійснюється п`ятьома чітко визначеними законодавством органами, однак цей перелік не є вичерпним. Чинне законодавство не зобов`язує прокурора до звернення до суду здійснити дії щодо встановлення наявності або відсутності всіх, а не якогось одного, спеціального суб`єкта владних повноважень. Так, норми процесуального законодавства та Закону України «Про прокуратуру» не зобов`язують прокурора при зверненні до суду в інтересах держави визначати усіх можливих суб`єктів владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження на звернення до суду. У даному випадку, перевірку за даним фактом порушення природоохоронного законодавства здійснювали інспектори Державної екологічної інспекції у Чернігівській області, за результатами якої були складені адміністративні матеріали та розрахована шкода, завдана навколишньому природному середовищу незаконними діями, яку відповідачем у добровільному порядку не відшкодовано. Держекоінспекцією у Чернігівській області заходів щодо захисту інтересів держави шляхом стягнення заподіяної шкоди з відповідача в судовому порядку вжито не було. Листом від 28.02.2023 № 10/454 Державна екологічна інспекція у Чернігівській області, повідомила, що не заперечує вжиття представницьких заходів окружною прокуратурою, після чого прокурором заявлено позов в інтересах держави в особі вказаного контролюючого органу. Отже, доводи відповідача щодо неналежного позивача у даній справі не заслуговують на увагу. Вважає, що відповідачем не спростовано доводів, наведених у позові, та доказів долучених до нього, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню у повному обсязі. \~ \~ \~ \~27.06.2023 відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив, у якому зазначив, що ч. 1 ст. 246 КК України передбачає кримінальну відповідальність особи за незаконну порубку дерев і чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, а також вчинення таких дій у заповідниках або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду або в інших особливо охоронюваних лісах. Відповідно до ст. 4 Лісового кодексу України до лісового фонду України не належать: зелені насадження в межах населених пунктів (парки, сади, сквери, бульвари тощо), які не віднесені в установленому порядку до лісів; окремі дерева і групи дерев, чагарники на сільськогосподарських угіддях, присадибних, дачних і садових ділянках. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 01.08.2006 №1045 (далі - Постанова) сплата відновної вартості зелених насаджень не проводиться у разі: видалення аварійних сухостійних на об`єктах благоустрою. Згідно з п. 10 Постанови видалення зелених насаджень на земельній ділянці яка перебуває у приватній власності та на присадибній ділянці здійснюється за рішенням власника (користувача) земельної ділянки без сплати їх відновної вартості. [PERSON] безпідставно намагались притягнути до кримінальної відповідальності за ст. 246 КК України, а потім притягли до адміністративної відповідальності за ст. 153 КУпАП. Заступник керівника Ніжинської окружної прокуратури І. Марушко некоректно посилається на вимоги Закону України «Про рослинний світ», який визначає правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів. Природно-заповідний фонд становлять ділянки суші і водного простору, природні комплекси та об`єкти яких мають особливу природоохоронну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність і виділені з метою збереження природної різноманітності ландшафтів, генофонду тваринного і рослинного світу, підтримання загального екологічного балансу та забезпечення фонового моніторингу навколишнього природного середовища. У зв`язку з цим законодавством України природно-заповідний фонд охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення і використання. Україна розглядає цей фонд як складову частину світової системи природних територій та об`єктів, що перебувають під особливою охороною. Згідно з Законом України «Про рослинний світ» завдання законодавства України про природно-заповідний фонд України є регулювання суспільних відносин щодо організації, охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, відтворення їх природних комплексів, управління у цій галузі. Земля розташована між с. Ясна Зірка та с. Степові Хутори не відноситься до природно- заповідного фонду України. Нарахування шкоди в сумі 22007 грн. заподіяної ним незаконною порубкою дерев, яке мало місце 25.01.2023 неподалік с. Ясна Зірка в сторону с. Степові Хутори Ніжинського району, є безпідставною і не відповідає законодавчим нормам. Стверджує, що з зазначеною сумою заподіяної шкоди не згоден. Відповідно до доданого розрахунку розміру заподіяної шкоди незаконною рубкою дерева заподіяного лісу, підприємствами, установами, організаціями та громадянами до ступеня припинення росту, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665, додаток №1, за незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у 2 рази. Ключове слово у даному реченні незаконна рубка лісу. Незаконної вирубки лісу він не здійснював. По даному факту було відкрите кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12023270300000131 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України. Під час розслідування було встановлено, що розмір заподіяної шкоди за одне незаконно зрубане ним дерево, діаметром Dl-100, D2-80, D3-90, категорія дерева - сухе/ в`яз становить 3654 грн. 50 коп. Кримінальна справа була закрита, оскільки в діях [PERSON] слідчі не встановили значної шкоди, яку він повинен був завдати порубкою дерев. В той же час відносно нього був складений адміністративний протокол про притягнення до відповідальності за ст. 153 КУпАП, яка передбачає відповідальність за знищення або пошкодження зелених насаджень, окремих дерев, чагарників, газонів, квітників та інших об`єктів озеленення в населених пунктах, невжиття заходів для їх охорони, а також самовільне перенесення в інші місця під час забудови окремих ділянок, занятих об`єктами озеленення. Предметом посягання за даним правопорушенням є зелені насадження та інші об`єкти озеленення населених пунктів. Об`єктом даного проступку є суспільні відноси у сфері благоустрою та екологічної безпеки відповідно до Закону України «Про благоустрій населених пунктів», правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України. Таким чином, у його діях склад правопорушення, передбачений ст. 153 КУпАП відсутній. Штраф у сумі 510 грн. він сплатив. Сухий в`яз, який давно стояв на земельній ділянці, яка була відведена під скотомогильник ніяк не може бути у межах села, населеного пункту. Відповідно до ст. 83 Земельного кодексу України зазначена земельна ділянка відносить до комунальної власності Носівської територіальної громади, її цільове призначення не визначено, її кордони знаходяться між межами земельних ділянок призначених для ведення особистих селянських господарств, кадастровий номер однієї з них 7423886500:02:001:0076 належала покійному [PERSON] , який за життя просив його зрубати вказане сухе дерево. Згідно зі статтею 8 Закону України Про право територіальних громад на об`єднання, юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі об`єднаної територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків всіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних територіальними громадами, що об`єдналися. Відповідно, юридична особа - сільська, селищна, міська рада захищає майнові права об`єднаної територіальної громади. Державна екологічна інспекція у Чернігівський області не належним позивачем. Зазначена земельна ділянка (скотомогильник) за географічними координатами 50.845507, 31.656205 розташована між с. Ясна Зірка та с. Степові Хутори Ніжинського району Чернігівської області не відноситься до лісів, захисних насаджень, заповідників, територій та об`єктів природно-охоронного фонду. Від села до скотомогильника відстань складає близько 1 км, від дороги до захисної посадки близько 500 м, до дороги с. Ясна Зірка - Степні Хутори приблизно 400 м. Спиляний та порізаний на дрова ним сухий в`яз стояв багато років і практично струх, по периметру корча видно, що це неживе дерево і при визначенні ціни державний інспектор з ОНПС Чернігівської обл. Юрков A.C. та ст. державний інспектор з ОНПС Чернігівської обл. [PERSON] розмір шкоди заподіяної державі незаконною рубкою дерева в`яз, категорії сухостійне визначили формально не вникаючи у суть справи. Інспектори визначили розмір шкоди заподіяної лісу, а у його випадку землі виділені для ведення особистого селянського господарства. Це дерево виросло самостійно, ніхто його не висаджував і ніякого функції благоустрою чи захисту землі воно не виконувало. Цінності як промислова деревина сухий трухлий в`яз не мав. Зрізане дерево могло під дією природних сил впасти і причинити шкоду громадянам чи їх майну. [PERSON] практично здійснив санітарну вирубку гнилого сухостою, яке було небезпечне для громадян. Шкоди для держави, чи суспільним інтересам своїми діями зрубуючи сухе непридатне для промислового обробітку дерево він не завдав. Відстань від земель сільськогосподарського призначення для ведення особистого селянського господарства до лісу близько десяти кілометрів. Просив у задоволенні позову відмовити. У судове засідання представник позивача Державної екологічної інспекції у Чернігівській області не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. Через систему «Електронний суд» надіслала до суду заяву у якій зазначила, що позовні вимоги підтримує просить їх задовольнити та розглядати справи у її відсутності. Прокурор у судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву у якій просив проводити судове засідання без його участі та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. У судове засіданні відповідач не з`явився, подав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі, просив у задоволенні позову відмовити. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд приходить до наступного. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Судом встановлено, що 25.01.2023 до Ніжинського РВП ГУНП у Чернігівській області надійшло повідомлення від сержанта поліції ГРПП про те, що неподалік с. Ясна Зірка в сторону с. Степові Хутори Ніжинського району Чернігівської області виявлено незаконну порубку дерев. В той же день відомості за вказаним фактом внесено до ЄРДР за № 12023270300000131 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та розпочато досудове розслідування (а. с. 10). Органом досудового\~розслідування встановлено,\~що [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~мешканець с.\~Ясна Зірка\~Ніжинського району,здійснив порубку одного дерева породи в`яз сухостійний. Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області в межах кримінального провадження та визначених законом повноважень проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев. Діаметр пня дерев, см: D1-100, D2-80, D3-90; категорія зрубаних дерев: сухе/в`яз; кількість дерев, штук: 1; розмір заподіяної шкоди за одне незаконного зрубане дерево, грн.: 3654,50; загальна сума розміру заподіяної шкоди за незаконно вирубані дерева, грн.: 3654,50. Сума збитків, з урахуванням індексації за попередні роки становить: 3654,50 х 1,223 х 1,123 х 1,091 х 1,046 х 1,005 х 1,249 х 1,433 х 1,124 х 1,137 х 1,098 х 1,041 х 1,050 х 1,100 х 1,266 = 22007 грн. Розрахунок виконано по таксах для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників, затвердженого постановою Кабміну від 23.07.2008 № 665, додаток №1. За незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у 2 рази. Беручи до уваги вказаний розрахунок шкоди, слідчим 31.01.2023 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження у зв`язку з відсутністю у діях [PERSON] складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, оскільки відсутня завдана значна шкода порубкою дерев, яка у 2023 році повинна становити 26840 грн. У подальшому слідчим Ніжинського РВП ГУНП у Чернігівській області 09.02.2023 направлено листа з копіями матеріалів кримінального провадження до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за незаконну порубку дерев. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Олкуватим В.В. 14.02.2023 складено протокол № 000256 відносно [PERSON] і в той же день винесено постанову № 01/05 про притягнення останнього до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 153 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 510 грн. (а. с. 26, 27). 14.02.2023 [PERSON] вказаний штраф сплачений у повному розмірі (а.с. 28). Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Частиною 1 статті 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Порушення у сфері охорони лісу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди міститься у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи вимоги ст. 1166 ЦК України у спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести суду, що у його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Цієї ж позиції притримується Вищий господарський суд України, вона викладена у роз`ясненнях «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» № 025/744 від 27.01.2001, постанові від 02.09.2015 у справі № 927/1883/14. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом (постанова від 06.02.2019 у справі №\~163/2298/16-ц). Вина відповідача у вчиненні незаконної порубки та спричиненні шкоди навколишньому природному середовищу підтверджується матеріалами кримінального провадження та матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а також проведеним Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області в межах визначених законом повноважень розрахунком шкоди. Несвоєчасне відшкодування шкоди зашкоджує проведенню природоохоронних заходів та порушує економічні інтереси держави, оскільки зазначені кошти надходять до бюджету та спрямовуються на виконання робіт по відтворенню, підтриманню цих ресурсів у належному стані. Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним із джерел формування державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Заподіяна шкода незаконною порубкою становить 22007 грн., не відшкодована відповідачем у добровільному порядку та підлягає стягненню у судовому порядку. Відповідно до \~ст. 131-1 Конституції України,\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», ст.\~56\~ЦПК України прокурор здійснює представництво в суді інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Європейська комісія за демократію через право або ж Венеціанська комісія на 63-му пленарному засіданні 10-11.06.2005 дійшла висновку, що держави уповноважені наділяти прокурорів правом захисту державного інтересу (принцип захисту державного інтересу); прокурори можуть бути наділені правом порушення процедур або вступу в існуючі процедури, або застосування різних способів правового захисту для забезпечення законності (принцип законності). «Інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17. Про це також наголошено Європейським судом по справі «Бацанін проти Росії»: підтримка прокурором однієї із сторін процесу в певних обставинах може бути виправданою. Більше того, участю прокурора в судовому процесі з метою захисту інтересів держави, у відповідності до вимог матеріального та процесуального законодавства, не порушується принцип рівності процесуальних можливостей сторін у судочинстві, який вимагає справедливого балансу між сторонами по справі. Відповідно до п.\~1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затверджене наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція відповідної області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Державна екологічна інспекція у Чернігівській області відповідно до зазначеного Положення в межах своїх повноважень здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів (п. 2 вказаного Положення). Також, згідно з пунктами\~9-11 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 56 від 02.02.2021, Держекоінспекція у Чернігівській області розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції та вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, звертається до суду з відповідними позовами, виступає позивачем та відповідачем у судах. Листом від 28.02.2023 № 10/454 Державна екологічна інспекція у Чернігівській області повідомила прокурора, що не зверталася до суду з позовом про стягнення шкоди у сумі 22007 грн. з [PERSON] , не заперечує вжиття представницьких заходів прокуратурою. Станом на 11.05.2023 (день надходження даного позову прокурора до суду) Державна екологічна інспекція у Чернігівській області самостійно не реалізувала це своє процесуальне право, то відповідно до положень\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»,\~ ст. 56 ЦПК України\~наявні всі підстави для підтвердження представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26 травня 2020 року в справі № 912/2385/18. Таким чином, враховуючи викладені обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову в повному обсязі. На підставі ст.\~141\~ЦПК України у зв`язку з задоволенням позову, з відповідача [PERSON] на користь Чернігівської обласної\~прокуратури,підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2684 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved