Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

Позивач, виконувач обов`язків керівника Болградської окружної прокуратури Одеської області звернувся до суду 08.06.2023 року з даною заявою та просить постановити рішення, яким: - стягнути з [PERSON] на користь держави суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу в розмірі 119 646.00 гривень, та суму судового збору в розмірі 2 684.00 гривень (а.с.1-17). Свої вимоги мотивує тим, що постановою Болградського районного суду Одеської області від 15.11.2022 у справі про адміністративні правопорушення N497/2045/22 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення та згідно ст. 24-1 КУпАП призначено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 (триста сорок) гривень. Вищевказане рішення суду в апеляційному порядку не оскаржено та набрало законної сили 28.11.2022року. Зазначеним рішенням було встановлено, що 05.09.2022 року о 08:30 годині на озері Ялпуг в районі с. Коса Болградської ОТГ Одеської області, [PERSON] , здійснював лов риби забороненими знаряддями лову - сітками в кількості 2 штуки, не маючи на це спеціального дозволу, виловивши цінну породу риби: карась у кількості 6 штук вагою 1,5 кг, окунь 20 штук вагою 2 кг, краснопірка 30 штук вагою 3 кг, загальною вагою 6,5 кг, чим спричинив збитки рибному господарству України на суму 119646,00 гривень, чим порушив п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства (чинні на момент вчинення адміністративного правопорушення), саме скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 85 ч. 4 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Відповідно до довідки-розрахунку шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання), або знищення, цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України заподіяно державі шкоду у розмірі 119646,00 гривень. Розмір шкоди, розраховано службовими особами Чорноморського басейнового управління державного агентства меліорацій та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль). Під час розгляду Болградським районним судом Одеської області справи про адміністративне правопорушення N 497/2045/22 докази завдання [PERSON] збитків рибним запасам, зокрема розрахунок заподіяної матеріальної шкоди досліджувалися судом, однак питання щодо відшкодування шкоди, не вирішувалось. При цьому, в резолютивній частині вищевказаного рішення судом зазначено, що, відповідно до ст.40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, слід вирішувати в порядку цивільного судочинства. Враховуючи вищезазначене позивач реалізуючи право представництва інтересів держави в суді, в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст,ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру» звернувся до суду за захистом порушених прав та законних інтересів держави в особі Криничненської сільської ради Болградського району Одеської області, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль). Ухвалою від 09.06.2023 року було відкрито провадження по справі та призначено підготовчий розгляд на 03.07.2023 року о 10:00 годині (а.с.61), про що були повідомлені сторони (а.с.62). В підготовче засідання 03.07.2023 року: - прокурор (а.с.65) прибула та підтримала вимоги, наполягала на їх задоволенні. - усі інші учасники судово процесу не прибули, причини неявки не повідомили. В зв`язку з неявкою сторін по справі, відсутністю їх заяв про розгляд справи у їх відсутність, суд протокольною ухвалою від 03.07.2023 року відклав підготовче засідання на 11:00 годину 08.08.2023 року (а.с.67), про що повідомив сторін по справі (а.с.68, 69,71). В підготовче засідання 08.08.2023 року: -прокурор (а.с.65) прибула та підтримала вимоги, наполягала на їх задоволенні. Пояснила, що нею суду надано усі докази, та можливо закрити підготовче провадження і призначити справу до судового розгляду; - відповідач прибув, подав письмовий відзив, стверджуючи, що він не заперечує факту незаконного вилову риби, однак вчинив ці дії в силу важкого матеріального становища, розмір шкоди не спроможний сплатити (а.с.78-81). Вважав можливе закрити підготовче засідання і справу призначити до судового розгляду; - представник позивача Криничненської сільської ради Болградського району Одеської області до суду не прибув, надіслав заяву про підтримання позовних вимог прокурора та розгляд справи у їх відсутність (а.с.82); - представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), будучи сповіщеним належним чином, не прибув. Однак надіслав заяву, якою підтримав позовні вимоги прокурора, заявлені в їх інтересах, та просив задовольнити. Також наполягав на розгляді справи у відсутність представника (а.с.77). Ухвалою від 08.08.2023 року закрито підготовче засідання і призначено справу до судового розгляду на 28.08.2023 року (а.с.84), про що повідомлено сторін по справі (а.с.85). В судовому засіданні 28.08.2023 року: - прокурор підтримала вимоги, наполягала на їх задоволенні. Надала пояснення з підстав зазначених в позові, наполягала на задоволенні позовних вимог; - відповідач прибув, не заперечував факту допущеного ним порушення та завдання збитків державі, однак пояснив, що має важке матеріальне становище, ні де не працює, жодних видів доходів не має, важко хворіє, коштів не має навіть на лікування. А тому не спроможний відшкодувати шкоду державі. Просив його вибачити, та позов не задовольняти; - представник позивача Криничненської сільської ради Болградського району Одеської області до суду не прибув, надіслав заяву про підтримання позовних вимог прокурора та розгляд справи у їх відсутність (а.с.82); - представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства в Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль), будучи сповіщеним належним чином, не прибув. Однак надіслав заяву, якою підтримав позовні вимоги прокурора, заявлені в їх інтересах, та просив задовольнити. Також наполягав на розгляді справи у відсутність представника (а.с.87-88). Оцінивши усі докази зібрані в справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, суд вважає доведеною протиправну поведінку, вину відповідача, факт заподіяння шкоди тваринному світу та причинно-наслідковий зв`язок між завданою шкодою та його діями. Відповідно до ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Судом встановлено, що постановою Болградського районного суду Одеської області від 15.11.2022 року, справа №497/2045/23, провадження №2/497/1193/22, яка набрала чинності, [PERSON] , [INFO] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 340.00 гривень. Стягнуто з [PERSON] в дохід держави судовий збір в сумі 496 (чотириста дев`яносто шість) гривень 20 копійок. Конфісковано в дохід держави: -дві сітки ліскові: вічко - 50 мм., довжина - 50 м., висота -1,2 м. - 1 штука, вічко - 40 мм., довжина - 20 м., висота -1,2 м. - 1 штука та незаконно здобуті водні живі біоресурси згідно наведеного в постанові переліку, а саме рибу: Карась у кількості 6 штук вагою 1.5 кг, Окунь - 20 штук вагою 2 кг, Краснопірка - 30 штук вагою 3 кг, загальною вагою 6.5 кг (а.с.20-22). Встановленими та доведеними обставинами є те, що 05 вересня 2022 року, о 08:30 годині на озері Ялпуг в районі с. Коса Болградської ОТГ Одеської області, громадянин [PERSON] здійснював лов риби забороненими знаряддями лову - сітками в кількості 2 (дві) штуки, не маючи на це спеціального дозволу, виловивши цінну породу риби: карась у кількості 6 штук вагою 1.5 кг, окунь - 20 штук вагою 2 кг, краснопірка - 30 штук вагою 3 кг, загальною вагою 6.5 кг, чим спричинив збитки рибному господарству України на суму 119 646.00 гривень, визначені згідно такс, затверджених Постановою КМУ №1209 від 21.11.2011 року. Своїми діями [PERSON] порушив п.п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства в басейні Чорного моря, ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» (а.с.20-22). Згідно опису знарядь лову, транспортних засобів, водних біоресурсів та іншого майна, у гр. [PERSON] , відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення було виявлено та вилучено: -дві сітки ліскові, незаконно здобуті водні живі біоресурси: карась у кількості 6 штук вагою 1.5 кг, окунь - 20 штук вагою 2 кг, краснопірка - 30 штук вагою 3 кг, загальною вагою 6.5 кг (а.с.23). На підставі Акту прийому-передачі №7 від 05.09.2022 року №003979 вилучені у [PERSON] живі біоресурси: карась - 6 штук, окунь 20 штук, краснопірку 30 штук, передано на відповідальне зберігання приватному підприємству «Клест ЛТД» (а.с.24). Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої винесена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно Довідки-розрахунку розміру збитків, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів гр. [PERSON] згідно протоколу № 003979/216 від 05.09.2022 року, загальна сума збитків за незаконний вилов риби склала 119 646.00 гривень (а.с.30), з яких: -9 486.00 гривень незаконний вилов карася у кількості 6 (шести) штук з розрахунку 1581.00 гривня за одну штуку; -63 240.00 гривень незаконний вилов окуня у кількості 20 (двадцяти) штук з розрахунку 3162.00 гривень за одну штуку; -46 920.00 гривень незаконний вилов краснопірки у кількості 30 (тридцяти) штук з розрахунку 1 564.00 гривень за одну штуку. Як вбачається зі змісту постанови Болградського районного суду Одеської області від 15.11.2023 року, питання про відшкодування спричиненої шкоди [PERSON] у сумі 119646.00 гривень вирішено не було (а.с.20-22). Болградська окружна прокуратура двічі листами від 15.03.2023 року (а.с.31-34) та 21.04.2023 року (а.с.35-38) зверталася на адресу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) з питання наявності підстав для представництва прокуратурою інтересів держави в суді щодо відшкодування шкоди гр. [PERSON] .. Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) листом від 07.04.2023 року №1-5-9/821-23 повідомило прокуратуру про те, що шкода, завдана незаконним виловом біоресурсів [PERSON] добровільно не відшкодована (а.с.39). 27 квітня 2023 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) повідомило прокуратуру про те, що Управління не взмозі здійснити представництво держави у суді щодо відшкодування заподіяної шкоди гр. [PERSON] , та згідно ст.33 Закону України «Про прокуратуру», Управління просило здійснити представництво в суді інтересів держави щодо відшкодування шкоди (а.с.40). Болградська окружна прокуратура 02.05.2023 року звернулася з листом до Управління казначейської служби у Болградському районі Одеської області з метою з`ясування питання на який рахунок підлягає стягненню шкоду, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища внаслідок господарської діяльності на території с. Коса Криничненської сільської ради Болградського району Одеської області (а.с.41-42). У відповідь на вказаний запит Управління казначейської служби у Болградському районі Одеської області надало 04.05.2023 року відповідні реквізити для відшкодування шкоди, завданої навколишньому середовищу (а.с.43). 03 травня 2023 року Болградська окружна прокуратура звернулася з листом до голови Криничненської сільської ради Болградського району Одеської області про з`ясування питання відшкодування шкоди гр. [PERSON] (а.с.44-48). На що, Криничненська сільська рада Болградського району Одеської області повідомила, що станом на 18.05.2023 року від Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) не надходили документи, що підтверджують факт скоєння правопорушення [PERSON] внаслідок порушення законодавства у галузі охорони, використання і відтворення біоресурсів на суму 119 646.00 гривень (а.с.49). 29 травня 2023 року Криничненська сільська рада Болградського району Одеської області звернулася до Болградської окружної прокуратури з проханням звернутись до суду із позовом з метою захисту інтересів держави з питання відшкодування шкоди, завданої діями гр. [PERSON] (а.с.50). У подальшому Болградська окружна прокуратура повідомила 29.05.2023 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Одеській області (Одеський рибоохоронний патруль) та Криничненську сільську раду Болградського району Одеської області про намір подання позову до суду в інтересах держави про стягнення відшкодування шкоди з гр. [PERSON] (а.с.51, 52, 53-58). Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до Закону України «Про тваринний світ» тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. У статті 5 Закону України «Про тваринний світ» закріплено, що кожний громадянин має право користуватися об`єктами тваринного світу об`єктами права власності Українського народу відповідно до цього Закону та інших законів України. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Згідно із статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, який був чинним на момент виникнення спірних правовідносин, передбачалося, що забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема, із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до частини другої статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно з ч. ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Положеннями частини 1 ст.1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 4 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що природні ресурси України є власністю Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України, цим та іншими законами України. Згідно ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушено права (реальні збитки). У відповідності до положень ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Згідно ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України). Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України. При розгляді даної справи предмет доказування доведений позивачем відповідними доказами, при чому, їх аналіз дозволяє зробити висновок про те, що вони є належними, допустимими та достовірними як кожний окремо, так і у взаємному зв`язку у їх сукупності. Оскільки шкода, завдана навколишньому природному середовищу Соловйовим М.М. в добровільному порядку не відшкодована, тому позов підлягає задоволенню. Щодо судового збору: Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Частиною 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» визначено ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду: позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Позивачем сплачено 2 684.00 гривень (а.с.13) у якості судового збору, що підлягає стягненню з відповідача. На підставі вищенаведеного та

Outcome: approved