Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-13 00:00:00

До Подільського районного суду міста Києва звернувся адвокат Глазунов А.Р. в інтересах [PERSON] з цивільним позовом до Київської міської ради, третя особа: Чотирнадцята державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім`єю. Позов мотивований тим, що [PERSON] , [INFO] (до заміжжя [PERSON] ) та [PERSON] , [INFO] , 06 лютого1985 року уклали шлюб та проживали спільно як до розірвання шлюбу 25 липня 1996 року, так і після, аж до смерті [PERSON] [INFO] . Так, після одруження у [PERSON] та [PERSON] народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження на ім`я останнього. За період спільного проживання сім`я [PERSON] оформила право спільної власності на житло, у якому вони спільно проживали, за адресою: [ADDRESS] , у співвідношенні рівних часток на кожного члена сім`ї (1/3 частина квартири кожному). У період з 25.07.1996, не зважаючи на те, що Позивачка та її чоловік офіційно розірвали шлюб, надалі проживали однією сім`єю та виховували спільного сина. Шлюб з померлим Позивачка не реєструвала, оскільки вони вже були одружені та не бачили в цьому потреби. За час проживання однією сім`єю як чоловіка та дружини [PERSON] та [PERSON] вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, займалися благоустроєм будинку: робили ремонт, купували меблі та інші предмети домашнього побуту; крім того всі свята проводили в колі рідних та друзів, мали спільну собаку. Померлий спілкувався з моїми батьками, сестрою, друзями. Факт реєстрації місця проживання Позивачки з померлим [PERSON] та їхнім сином [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , до дня смерті, підтверджується листом Подільської районної в м. Києві державної адміністрації від 31.08.2022 №106-5400. Крім того, цей факт підтверджується записом у свідоцтві про право власності на квартиру [ADDRESS] , тобто з адресою будинку, який належав на праві спільної сумісної власності померлому та також був місцем його реєстрації та фактичного місця проживання. [PERSON] помер у місті Києві біля будинку за адресою: [ADDRESS] у присутності своєї дружини [PERSON] , у той момент коли розмовляли про те, який пам`ятник поставити своєму сину [PERSON] , який помер [INFO] . Для прийняття спадщини Позивачкою, що залишися після смерті її чоловіка [PERSON] та сина [PERSON] , зокрема квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , Позивачці необхідно встановити факт проживання однією сім`єю з своїм чоловіком без реєстрації шлюбу. Позивач та її представник будучи у встановленому порядку повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися, подали до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримали. Відповідач, будучи у встановленому порядку повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. У своєму відзиві Відповідач проти позову не заперечував, просив суд прийняти рішення згідно чинного законодавства України та слухати справу у відсутності представника Київської міської ради. Нотаріус Чотирнадцятої державної нотаріальної контори надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи без участі третьої особи. Суд, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності усі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі, виходячи з наступного. [PERSON] та [PERSON] 06 лютого1985 року уклали шлюб, який 25 липня 1996 року було розірвано. У період часу з 1996 року до 26 березня 2011 року включно спільно проживали, виховували сина [PERSON] , [INFO] , вели спільне господарство, мали спільний сімейний бюджет, займалися благоустроєм будинку: робили ремонт, купували меблі та інші предмети домашнього побуту; крім того всі свята проводили в колі рідних та друзів, мали спільну собаку. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] . Так, 31.01.2022 Позивачка звернулась до нотаріуса з метою відкриття, прийняття та оформлення належним чином спадщини за чоловіком та сином, та відповідно нотаріусом відкрито спадкову справу № 69061213, 74/2022 (Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі 68318158) та № 69061144, 73/2022 (Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі 68318158). 02.08.2022 нотаріусом видано Свідоцтво про право на спадщину за законом №4-101 на 1/6 частини квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , як спадок від сина [PERSON] . У той же день, нотаріусом у спадковій справі №74/2022 нотаріусом винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, а саме реєстрації права на спадщину від чоловіка [PERSON] - частину квартири, з підстав не встановлення факту проживання спадкоємиці [PERSON] зі спадкодавцем [PERSON] однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. З огляду на наведене, Позивачка звернулася до суду для встановлення факту проживання однією сім`єю із своїм чоловіком [PERSON] . Факт спільного проживання підтверджується наданими суду письмовими доказами, зокрема, поясненнями свідків, фотокартками, документами на оплату житлово-комунальних послуг, документом, про реєстрацію місця проживання за однією адресою, особистими документами померлого, іншими доказами у їх сукупності. У суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, наведених позивачкою та наданих нею доказів. Згідно п. 5 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи, зокрема, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу. Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Чинним законодавством України встановлено, що "сім`єю" на відміну від "шлюбу" є проживання осіб, пов`язаних спільним побутом, та у яких є взаємні права та обов`язки один до одного. При цьому, необхідно звернути увагу, що для існування сім`ї не існує спеціального порядку реєстрації. Статтею 8 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено право кожного на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. При цьому органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Також ст. 12 Конвенції встановлено і право на шлюб. Відповідно до ч. 2 ст. 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно вимог ч. 4 СК України сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. У правовій позиції Верховний Суд у Постанові від 27.03.2019 у справі №354/693/17-ц зазначив, що про утворення особами сім`ї може свідчити не тільки укладення між ними шлюбу, кровне споріднення, усиновлення, а й інші обставини, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Про те, що законодавець визнає можливість створення сім`ї чоловіком і жінкою, які не перебувають у шлюбі, свідчать положення статті 74 СК України. Положеннями ст.74 Сімейного кодексу України визначено, що якщо жінка та чоловік проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності. На майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, поширюються положення глави 8 цього Кодексу. Згідно з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі №531/295/19 для встановлення спільного проживання однією сім`єю до уваги беруться показання свідків про спільне проживання фактичного подружжя та ведення ними спільного побуту, документи щодо місця реєстрації (фактичного проживання) чоловіка та жінки, фотографії певних подій, документи, що підтверджують придбання майна на користь сім`ї, витрачання коштів на спільні цілі тощо. За вищевикладених обставин суд вважає позовні вимоги обгрунтованими, а отже такими, що слід задовольнити. На підставі викладеного,

Outcome: approved