Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~До Онуфріївського районного суду Кіровоградської області з позовом звернувся заступник керівника Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області в інтересах держави в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області до відповідача [PERSON] , третя особа Онуфріївська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області, в якому просить стягнути з відповідача на користь держави шкоду, заподіяну водним живим ресурсам, в розмірі 7123, 00 грн. В обгрунтування позову зазначив, що вироком Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 27.08.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме щодо незаконного зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду. Досудовим розслідуванням та під час судових засідань встановлено, що [PERSON] вчинив умисне кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним рибним добувним промислом за наступних обставин. Так, 13.07.2021 приблизно о 20:00 у [PERSON] виник умисел на зайняття незаконним рибним добувним промислом. Цього ж дня, діючи згідно зі своїм задумом, [PERSON] , прибув до Кам`янського водосховища річки Дніпро Олександрійського району Кіровоградської області, розташованої на території Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області поблизу риболовецької бази по вул. Єруха в с. Деріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області. В подальшому, продовжуючи свої протиправні дії, останній вийшов на воду та без дозволу рибоохорони, з метою протиправного вилову живої риби виставив у водоймі водосховища привезене ним незаконне знаряддя лову, а саме риболовецьку сітку довжиною 120 метрів, висотою 1,5 метри, з розміром вічка 35 x 35 мм, після чого повернувся на берег, очікуючи доки наловиться риба. Реалізуючи свій кримінально протиправний задум до кінця, 14.07.2021, приблизно о 04 год. 30 хв. [PERSON] прибув на місце, де до цього встановив незаконне знаряддя лову, та продовжуючи свої протиправні дії витягнув його із води, разом із свіжевиловленою рибою. В цей час, останній був викритий інспекторами Управління Державного агентства рибного господарства у Кіровоградській області. 14.07.2021 в ході огляду місця події, а саме берегу водойми акваторії Дніпро Кам`янського водосховища, розташованого поблизу риболовецької бази по вул. Єруха, 1 в с. Дерїївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області у [PERSON] було виявлено та вилучено незаконне знаряддя для лову риболовецьку сітку довжиною 120 м, висотою 1,5 м, з розміром вічка 35x35мм, а також близько 20 кілограмів живої риби (судак 3 шт., окунь 31 шт., плоскирка 49 шт., сом 3 шт., краснопірка 12 шт., карась сріблястий 72 шт. та синець 1 шт.), що являється великою кількістю. Таким чином, своїми умисними діями, незаконно добувши велику кількість риби, за допомогою заборонених знарядь лову, [PERSON] порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1126 від 18.07.1998 та наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, а саме, пункт 3.15 зазначених Правил, щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову, а саме риболовецьку сітку довжиною 120 м, висотою 1, 5 м, з розміром вічка 35x35 мм та ст. 52-1, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинив кримінальне правопорушення відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 249 КК України. Внаслідок умисних протиправних дій [PERSON] , згідно розрахунку матеріальної шкоди складеного провідним державним інспектором та висновку судової економічної експертизи, розмір шкоди заподіяної порушенням природоохоронного законодавства внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів становить 7123 грн., яка з урахуванням великої кількості добутої риби та застосування заборонених знарядь лову є істотною шкодою Відповідно до інформації Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області № 3-22/313-23 від 13.03.2023 встановлено, що станом на 07.03.2023 в управлінні відсутні відомості щодо добровільної сплати завданих збитків. Разом з тим, управління не має можливості звернутися до суду з позовною заявою з метою примусового стягнення нарахованої шкоди Таким чином шкода, завдана [PERSON] водним живим ресурсам у розмірі 7 123 грн. залишилася невідшкодованою та до суду з позовною заявою юридична особа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області, а також Онуфріївська селищна рада, як потерпіла особа у кримінальному провадженні, не звертались. Під час розгляду кримінального провадження цивільний позов у межах кримінального провадження не подавався. Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Представник Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області Приліпко Г.А. в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених у ньому. Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області подали до суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника на підставі наявних в матеріалах справи документів. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, про день і час розгляду справи повідомлений належним чином. Третя особа Онуфріївська селищна рада Олександрійського району Кіровоградської області подали заяву до суду про розгляд справи без участі їхнього представника, у вирішення питання покладаються на думку суду. На підставі\~ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення спору. Заслухавши прокурора, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, суд дійшов наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що вироком Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 27.08.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, а саме щодо незаконного зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду. Досудовим розслідуванням та під час судових засідань встановлено, що [PERSON] вчинив умисне кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним рибним добувним промислом за наступних обставин. Так, 13.07.2021 приблизно о 20:00 у [PERSON] виник умисел на зайняття незаконним рибним добувним промислом. Цього ж дня, діючи згідно зі своїм задумом, [PERSON] , прибув до Кам`янського водосховища річки Дніпро Олександрійського району Кіровоградської області, розташованої на території Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області поблизу риболовецької бази по вул. Єруха в с. Деріївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області. В подальшому, продовжуючи свої протиправні дії, останній вийшов на воду та без дозволу рибоохорони, з метою протиправного вилову живої риби виставив у водоймі водосховища привезене ним незаконне знаряддя лову, а саме риболовецьку сітку довжиною 120 метрів, висотою 1,5 метри, з розміром вічка 35x35 мм, після чого повернувся на берег, очікуючи доки наловиться риба. Реалізуючи свій кримінально протиправний задум до кінця, 14.07.2021, приблизно о 04 год. 30 хв. [PERSON] прибув на місце, де до цього встановив к незаконне знаряддя лову, та продовжуючи свої протиправні дії витягнув його із води, разом із свіжевиловленою рибою. В цей час, останній був викритий інспекторами Управління Державного агентства рибного господарства у Кіровоградській області. 14.07.2021 в ході огляду місця події, а саме берегу водойми акваторії Дніпро Кам`янського водосховища, розташованого поблизу риболовецької бази по вул. Єруха, 1 в с. Дерїївка Онуфріївської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області у [PERSON] було виявлено та вилучено незаконне знаряддя для лову риболовецьку сітку довжиною 120 м, висотою 1,5 м, з розміром вічка 35x35мм, а також близько 20 кілограмів живої риби (судак 3 шт., окунь 31 шт., плоскирка 49 шт., сом 3 шт., краснопірка 12 шт., карась сріблястий 72 шт. та синець 1 шт.), що являється великою кількістю. Таким чином, своїми умисними діями, незаконно добувши велику кількість риби, за допомогою заборонених знарядь лову, [PERSON] порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», затверджені Постановою Кабінету Міністрів України №1126 від 18.07.1998 та наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, а саме, пункт 3.15 зазначених Правил, щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову, а саме риболовецьку сітку довжиною 120 м, висотою 1,5 м, з розміром вічка 35x35 мм та ст. 52-1, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ» /а.с. 9-11/. Висновком судово-економічної експертизи № СЕ-19/112-21/5988-ЕК від 28.07.2021 документально підтверджується розрахунок розміру шкоди, яка заподіяна внаслідок незаконного вилову риби з Кам`янського водосховища акваторії річки Дніпро від 14.07.2021, проведений провідним державним інспектором «Рибоохоронний патруль» Кисельовим М.М., в сумі 7123 грн. /а.с. 13-16/. Розрахунок суми збитків проведений провідним державним інспектором відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України затверджених Постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 /а.с. 12/. Під час розгляду кримінального провадження цивільний позов у межах кримінального провадження не подавався. Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Листом Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області № 12.55-60-3844ВИХ-21 від 19.10.2021 Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області запропоновано в найкоротші строки вжити заходів до захисту інтересів держави, зокрема, звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, про що повідомити прокуратуру /а.с. 17-19/. Згідно відповіді Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області № 3-22/713 від 01.11.2022 Управлінням вживаються відповідні заходи для стягнення збитків з [PERSON] в судовому порядку, про що прокуратуру буде повідомлено додатково /а.с. 20/. Листом Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області № 12.55-58-4347ВИХ-22 від 07.10.2022 Онуфріївській селищній ради запропоновано в найкоротші строки вжити заходів до захисту інтересів держави, зокрема, звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, про що повідомити прокуратуру /а.с. 23-24/. Згідно відповіді Онуфріївської селищної ради № 01-21/1646/1 від 11.10.2022 Онуфріївська селищна рада не має можливості подати позов до суду, тому просить зробити це за них /а.с. 25/. На лист Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області № 55/01-1036ВИХ-23 від 22.02.2023 до Управлінню Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області стосовно повідомлення про вжиті заходи щодо захисту інтересів держави, зокрема, звернення до суду в порядку цивільного судочинства з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, 13.03.2023 отримана відповідь про те, що Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області не має можливості звернутися до суду з відповідним позовом про відшкодування шкоди [PERSON] та повідомлено, що станом на 07.03.2023 відсутні відомості щодо добровільної сплати [PERSON] шкоди в сумі 7123 грн. /а.с. 21-22/. Таким чином шкода, завдана [PERSON] водним живим ресурсам у розмірі 7 123 грн. залишилася невідшкодованою та до суду з позовною заявою юридична особа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області, а також Онуфріївська селищна рада, як потерпіла особа у кримінальному провадженні, не звертались /а.с. 25/. Листом від 12.04.2023 № 55-2297ВИХ-2312.55-63-3412-22 Олександрійська окружна прокуратура Кіровоградської області повідомила Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області та Онуфріївську селищну раду Олександрійського району Кіровоградської області про те, що найближчим часом буде скерована позовна заява до Онуфріївського районного суду Кіровоградської області до [PERSON] щодо відшкодування шкоди, заподіяної водним живим ресурсам в сумі 7123 грн. /а.с. 28/. Відповідно до\~ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Зазначені положення також містяться в\~ст. 324 ЦК України, в якій зазначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Статтею 66 Конституції України\~передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодувати завдані ним збитки. Невідшкодування заподіяної шкоди створює загрозу економічним інтересам держави, порушує порядок надходження, акумулювання та використання коштів державного або місцевого бюджету, що може призвести до неможливості фінансування видатків бюджетів. Згідно зі ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про тваринний світ», ст. 21 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» державний контроль у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, за провадженням рибогосподарської діяльності здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства. Статтею 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Відповідно до п. 5.3. Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999 року, органи рибоохорони, що здійснюють охорону, відтворення і державний контроль використання водних живих ресурсів, відповідно до законодавства, мають право, зокрема подавати позови про відшкодування збитків і втрат, заподіяних підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Згідно п. 1 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою КМУ №895 від 30.09.20І5, державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністерства аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Положенням про Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області, визначено, що Управління є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у складі Держрибагентства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Згідно п. 5.8. Положення Управління здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів. Таким чином, на Управління покладено повноваження щодо нагляду (контролю) за додержанням законодавства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. До основних принципів охорони навколишнього природного середовища, передбачених п. і) ч. 1 ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», належить компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища відповідно до п. е) ч. 1 ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. На підставі ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків визначені статтею 11 Цивільного кодексу України. Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних прав (пункт 8 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України). Статтею 22 Цивільного кодексу України передбачено відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно з частиною 1 цієї статті особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, відповідно до частини 2 цієї статті, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду встановлено статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Предметом спору у вказаній справі є шкода, завдана навколишньому середовищу внаслідок незаконного зайняття рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Відтак, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях покладає на позивача обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, та одночасно передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Розрахунок суми збитків проведений відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України затверджених Постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209, встановлений вироком суду, який набрав законної сили 28.09.2021. З огляду на встановлені на підставі наданих позивачем доказів обставини та враховуючи вищенаведені норми закону, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача [PERSON] шкоди, заподіяної навколишньому середовищу внаслідок незаконного зайняття рибним промислом в розмірі 7123 грн. Підстави для представництва інтересів держави органами прокуратури у даній справі прокурор мотивує тим, що відповідно ч. 3 ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається функція представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частина 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Згідно з ч. 4 ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 185 цього Кодексу. Таким чином, зазначені норми Закону України "Про прокуратуру" та ЦПК України визначають, що прокурор, реалізуючи конституційну функцію представництва інтересів держави в суді, має право звертатись до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави (рішення КСУ N 1-1/99 08.04.99). Таким чином, аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту інтересів держави або здійснює його неналежно. Звернення прокурора до суду із зазначеним позовом обумовлене фактом бездіяльності щодо стягнення збитків. Таким чином, бездіяльність вказує на порушення законних інтересів держави, які полягають у законному праві на компенсацію збитків до бюджету визначеному ст. 1206 ЦК України, якою передбачено обов`язок особи, яка вчинила злочин, відшкодувати відповідні витрати. Відповідно до ч. 6 ст. 141 ЦПК України, з відповідача належить стягнути судовий збір на користь держави в розмірі 2684 грн.

Outcome: approved