Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-30 00:00:00

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначила, що 26.12.2021 року звернулася до відповідача, яка володіє магазином « [INFO] » та уклада договір купівлі-продажу товару від 26.12.2021 року. За умовами договору відповідач зобов`язалась передати покупцеві наступні меблі: - шафа 1100х600х2300 колір «Німадея» з додатковими полками з дзеркалом; - ліжко «Даллас» 1600х2000; - матрац «Азур» 1600х2000 Matroluxe; - наматрасник натяжний. Згідно п.3.1 Договору загальна вартість товару складала 19900,00 грн. Але при оплаті за меблі продавець запропонував покупцю змінити ціну товару та оплатити вартість меблів за 10 місяців за сервісом «Оплата частинами» в АТ КБ «Приватбанк» з урахуванням комісії у сумі 3500,00 грн. Таким чином загальна вартість товару за договором від 26.12.2021 року для позивача склала 23400,00 грн. За домовленістю з відповідачем позивач під час укладання договору сплатив всю суму договору, оформивши оплату частинами за кредитним договором №21122632661919 від 26.12.2021 року з АТ КБ «Приватбанк». За умовами договору встановлений графік платежів, відповідно до якого перший платіж відбувся 26.01.2022 року, останній 26.09.2022 року. Станом на дату пред`явлення позову до суду, позивач меблі не отримала, за які здійснила повний розрахунок у розмірі 23400,00 грн. Розрахунок штрафних санкцій здійснюється з 26.03.2022 року, оскільки умовами договору було передбачено, що доставка товару здійснюється за домовленістю сторін, але не більше 90 робочих календарних днів. Відповідно до здійснених позивачем розрахунків пеня становить 10456,27 грн., 3% річних становить 703,92 грн., інфляційні витрати 4559,62 грн. Враховуючи викладене, просить суд стягнути з ФОП [PERSON] (ЄДРПОУ [NUMBER] ) на користь [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) грошові кошти за невиконання договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року у розмірі 23400,00 грн.; штрафні санкції за невиконання договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року у розмірі 15719,81 грн., а саме: пеню 10456,27 грн., 3% річних 703,92 грн., інфляційні втрати 4559,62 грн. та судові витрати. Ухвалою суду від 03 квітня 2023 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (а.с.29). Позивач до початку судового засідання надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала повністю, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач в судові засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, що підтверджується матеріалами справи, заяв про відкладення розгляду справи не надходило. У зв`язку\~з чим,\~суд вважає\~за необхідне\~у відповідності\~до вимог\~ст.\~280-281\~ЦПК України,\~вирішити справу\~в заочному\~порядку,\~з огляду\~на те,\~що відповідач\~повідомлявся про\~дату,\~час та\~місце розгляду\~справи, однак в судові засідання не з`явився, у встановлений судом термін відзив на позовну заяву не подав, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 26 грудня 2021 року магазин « [INFO] » ФОП [PERSON] з однієї сторони і покупець [PERSON] з іншої сторони уклали Договір купівлі-продажу товарів, а саме: шафа 1100х600х2300 колір «Німадея» з додатковими полками з дзеркалом; ліжко «Даллас» 1600х2000; матрац «Азур» 1600х2000 Matroluxe; наматрасник натяжний (а.с.8-9). Згідно п.3.1 Договору загальна вартість товару складає 19900,00 грн., передплата складає 13900,00 грн. (а.с.8). Відповідно до Додатку 1 до позовної заяви, сума пені через невиконання умов договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року за період з 27.03.2022 по 28.03.2023 становить 10456,27 грн. (а.с.10). Згідно Додатку 2 до позовної заяви, сума 3% річних через невиконання умов договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року за період з 27.03.2022 по 27.03.2023 становить 703,92 грн. (а.с.11). Відповідно до Додатку 3 до позовної заяви, сума інфляційних витрат через невиконання умов договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року за період з 27.03.2022 по 27.03.2023 становить 4559,62 грн. (а.с.12). Згідно дубліката чека від 20.06.2022 року, 26.12.2021 року за призначенням по договору 21122632661919 було сплачено суму 23400,00 гривень з картки [NUMBER] (а.с.13). Відповідно до довідки №1 від 26.12.2021 року [PERSON] підтвердила зобов`язання за договором 21122632661919 від 26.12.2021 року і доручила банку встановити регулярний платіж з картки/рахунку [NUMBER] на погашення заборгованості. Оплата щомісяця у розмірі 2342,34 грн., проценти за користування кредитом 2,34 грн. Перший платіж 26.01.2022, останній платіж 26.09.2022 року (а.с.14). Згідно довідки №2 від 26.12.2021 року з картки 5168ХХХХХХХХ9891 було сплачено суму 2340,00 грн. магазину Камелот (Кривий Ріг, Володимира Великого 14А) (а.с.15). Відповідно до довідки №3 з картки [NUMBER] було здійснено перший платіж за покупку на суму 23400,00 грн. в [PERSON] від 26.12.2021 року за сервісом «Оплата частинами» в сумі 2340,00 грн. (а.с.16). Згідно довідки АТ КБ «Приватбанк» від 15.03.2023 року, заборгованості по кредитному договору за номером 21122632661919 від 26.12.20214 року немає. Дата закриття кредиту 10.01.2023 року (а.с.17). Відповідно до виписки з додатку «Приват 24» встановлено оплату частинами від 26.12.2021 року за договором 21122632661919 з магазином «Камелот» (а.с.59). Згідно із частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є гарантією того, що учасник справи, незалежно від рівня фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, має можливість забезпечити захист своїх прав та інтересів. Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Статтею 11 ЦК України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з положеннями частини першої\~статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно зі\~статтею 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною першою\~статті 611 ЦК України\~визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди. За частиною першою\~статті 655 ЦК України\~за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною першою\~статті 691 ЦК України\~передбачено, що покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу, або, якщо вона не встановлена у договорі і не може бути визначена виходячи з його умов, - за ціною, що визначається відповідно до \~статті 632 цього Кодексу, а також вчинити за свій рахунок дії, які відповідно до договору, актів цивільного законодавства або вимог, що звичайно ставляться, необхідні для здійснення платежу. Відповідно до\~статті 692 ЦК України\~покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару. Покупець зобов`язаний сплатити продавцеві повну ціну переданого товару. Договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення платежу. У разі прострочення оплати товару продавець має право вимагати оплати товару та сплати процентів за користування чужими грошовими коштами. Якщо покупець відмовився прийняти та оплатити товар, продавець має право за своїм вибором вимагати оплати товару або відмовитися від договору купівлі-продажу. Якщо продавець зобов`язаний передати покупцеві крім неоплаченого також інший товар, він має право зупинити передання цього товару до повної оплати всього раніше переданого товару, якщо інше не встановлено договором або актами цивільного законодавства. У кожному конкретному випадку питання про істотність порушення повинне вирішуватись з урахуванням усіх обставин справи, що мають значення. Так, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, але й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена як у вигляді реальних збитків та/або упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору; а також установити, чи є дійсно істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати. Тобто йдеться про таке порушення договору однією із сторін, яке тягне для другої сторони неможливість досягнення нею цілей договору. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17. Вирішальне значення для застосування положення частини другої \~статті 651 ЦК України\~має співвідношення шкоди з тим, що могла очікувати від виконання договору сторона. Виходячи з викладеного, через істотне порушення відповідачем умов договору позивач була позбавлена того, чого очікувала за договором (отримати у власність товари), тобто на що позивач розраховувала під час укладення договору від 26.12.2021 року, тому наявні правові підстави для стягнення грошових коштів з відповідача за невиконання договору купівлі-продажу. Розрахунок штрафних санкцій здійснювався позивачем з 26.03.2022 року, оскільки умовами договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року було передбачено виконання договору та доставка товару за домовленістю сторін, але не більше 90 робочих календарних днів. Згідно з частиною четвертою статті 635 ЦК України сторона, яка необґрунтовано ухиляється від укладення договору, передбаченого попереднім договором, повинна відшкодувати другій стороні збитки, завдані простроченням, якщо інше не встановлено попереднім договором або актами цивільного законодавства. Випадки невиконання договору передбачені ЦК України, а саме відповідно до статей: 215 ЦК України (недійсність правочину, зокрема, договору, встановлена законом (нікчемний правочин) або судом), 598 609 ЦК України (припинення зобов`язання, зокрема, договірного), 651 ЦК України (розірвання договору за згодою сторін; розірвання договору в судовому порядку; одностороння відмова від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом). Згідно з частиною першою статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Неустойка є мірою цивільно-правової відповідальності, тобто одним із видів забезпечення виконання зобов`язання за наслідками його порушення. Аналогічний висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі № 552/6997/19, провадження № 61-1280св21. Системне тлумачення положень статей 549, 611 ЦК України дозволяє дійти висновку, що штраф, як вид неустойки, забезпечує виконання зобов`язань, зокрема, договірних. Сутність негативних зобов`язань полягає в тому, що предметом виконання є утримання від дій, і зобов`язання виконується протягом усього часу його існування. Зобов`язання, що передбачає пасивну дію (утриматись від вчинення певних дій) забезпечується шляхом накладення штрафу. Аналогічний висновок сформульований у постанові Верховного Суду від 17 листопада 2021 року у справі № 172/1159/20, провадження № 61-14612св21. Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Встановивши, що свій обов`язок відповідач не виконала, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення пені, 3 % річних, інфляційних витрат на користь позивача. Відповідно до частини першої\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша\~статті 77 ЦПК України). Згідно з положеннями частини третьої статті\~12\~та частини першої статті\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Отже, за цими правилами суд повинен надати оцінку усім доказам, які є в матеріалах справи та на які сторони посилаються, як на підтвердження своїх вимог та заперечень, та не може вважати встановленими факти, які не підтверджені наявними у справі доказами. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі. Стягнення з ФОП [PERSON] на користь позивача грошових коштів за невиконання договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року у розмірі 23400,00 грн., штрафних санкцій за невиконання договору купівлі-продажу від 26.12.2021 року у розмірі 15719,81 грн., а також судових витрат, понесених позивачем при сплаті судового збору у розмірі 1073,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved