Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-23 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Раєвський Ігор Афанасійович, звернувся до суду з позовом про визнання права власності на самочинно реконструйоване майно. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 26 вересня 2018 року ним було зареєстровано право власності земельну ділянку площею 0,0183 гектара цільове призначення для будівництва та обслуговування будівель торгівлі, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . кадастровий номер 7325082600:02:003:0297. У 2019 році він звернувся до органу місцевого самоврядування з усним клопотанням надати йому дозвіл на будівництво нежитлових будівель (магазину). У сільській раді йому пояснили, що оскільки він є власником земельної ділянки, тому має право побудувати таку будівлю для надання торгівельних послуг з обов`язковим дотриманням державних будівельних норм, після чого необхідно буде здавати будівництво в експлуатацію. Отримавши таке роз`яснення та усний дозвіл, вважаючи це достатнім, з огляду на те, що він є власником землі, якому належить право володіння, користування та розпорядження майном відповідно до цільового призначення та реалізуючи свої правомочності користувача, у 2019-2020 роках, за власний рахунок, із залученням будівельних спеціалістів, з дотриманням вимог державних будівельних норм, побудував нежитлову будівлю (магазин) для надання торгівельно-побутових послуг, які відповідають всім вимогам безпечної експлуатації, не порушують права інших осіб, розташовані на земельній ділянці, яка знаходиться в його власності. Внаслідок здійсненого будівництва було створено новий об`єкт нерухомого майна, право власності на який за ним не зареєстровано. Зазначає, що для підготовки до здачі в експлуатацію побудованого об`єкта належним суб`єктом господарювання було проведено та затверджено технічне обстеження побудованого об`єкта на предмет можливості його надійної та безпечної експлуатації. В процесі обстеження були оглянуті всі основні несучі та огороджувальні конструкції об`єкта. Будь-яких відхилень від вимог державних будівельних норм (ДБН) не виявлено, встановлена можливість його надійної та безпечної експлуатації, про що складений відповідний звіт. Після проведення технічного обстеження він звернувся до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області із заявою про реєстрації декларації про готовність до експлуатації чим засвідчувалося б прийняття в експлуатацію зазначеного об`єкта нерухомого майн, однак управління Держархбудінспекції у Чернівецькій області не провело протягом 10 днів реєстрацію декларації, що означає прийняття в експлуатацію, та повернуло йому з причини ніби то відсутності інформації в Управлінні щодо реєстрації дозвільних документів на будівництво. При цьому даний державний орган з приводу проведеного самочинного будівництва об`єкта не пред`явив будь-яких претензій. Разом з тим, Управління Держархбудінспекції у Чернівецькій області у даному листі - відповіді прямо зазначило йому про необхідність попередньо звертатись до суду для визнання за ним права власності на цей об`єкт (так як він побудований самочинно), що надасть можливість Управлінню прийняти об`єкт в експлуатацію. Вважає, що у даному випадку визнання судом права власності на самочинно побудоване зазначене нерухоме майно є винятковим способом захисту його права. Також посилається на те, що для забезпечення надійної та безпечної експлуатації побудованого об`єкта він звернувся до відповідних служб щодо обстеження та визначення на предмет дотримання вимог відповідних норм і правил. Згідно довідки від 11.03.2022 р. № 3-2022 Відділу містобудування та архітектури Хотинської державної районної адміністрації вбачається, що збудований громадський будинок - магазин літ.Л загальною площею 50,4 м.кв. відповідає вимогам державних будівельних норм щодо місця її розташування. Згідно довідки від Недобоївської сільської ради вбачається, що збудоване приміщення магазину, яке розташоване по [ADDRESS] суспільні інтереси сільської громади не порушено. Згідно звіту про проведення технічного обстеження встановлено можливість надійної та безпечної експлуатації будівлі магазину, відхилень від будівельних норм не виявлено. Згідно даних технічного паспорту на будівлю громадського будинку магазину, яка розташована по [ADDRESS] встановлено фактичні геометричні параметри - площу, висоти, об`єм та вид конструктивних елементів використаних при будівництві. Тобто, у всіх довідках, повідомленнях відповідних органів і служб вказано, що зазначений побудований об`єкт відповідає вимогам державних будівельних норм, не порушує права інших осіб, не суперечить суспільним інтересам, можлива його надійна та безпечна експлуатація. Підтримуючи вищевикладене, просив визнати за ним право власності на самочинну збудовану нежитлову будівлю магазину літ «А», загальною площею 50,40 м.кв., яка розташована по [ADDRESS] . Заяви, клопотання та інші процесуальні дії у справі Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 10 квітня 2023 року відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку загального позовного провадження, проведення підготовчого засідання призначено на 08 травня 2023 року на 09:30 годину. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 06 червня 2023 року залучено до участі у справі Державну інспекцію архітектури та містобудування України, як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. 22 червня 2023 року на адресу суду надійшло пояснення третьої особи щодо позову або відзиву від Державної інспекції архітектури та містобудування України, в якому зазначено, що частинами 3,5,7 статті 376 ЦК України передбачено, що право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки в установленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. Крім того, посилаючись на норми права та норми порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, зазначають, що внаслідок реконструкції у позивача в даній справі, створений новий об`єкт нерухомого майна, визначення правового статусу якого врегульовано статтею 331 ЦК України. Законами України встановлено порядок прийняття в експлуатацію новоствореного нерухомого майна, в тому числі, і внаслідок реконструкції з розширенням площі об`єкту за рахунок прибудови та/або надбудови. Просять долучити вказані пояснення до матеріалі справи та прийняти рішення відповідно до чинного законодавства, з урахуванням наданих ними пояснень. Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 17 липня 2023 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, від його представника [PERSON] 24.08.2023 року надійшла заява, в якій він позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в повному обсязі, розгляд справи просив проводити у його та позивача відсутності. Судовий збір з відповідача не стягувати. Відповідач - представник Недобоївської сільської ради Дністровського району Чернівецької області в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява, в якій сільська рада позовні вимоги визнає в повному обсязі, розгляд справи просить проводити без участі представника сільської ради. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Державна інспекція архітектури та містобудування України в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день час та місце розгляду справи, причини своєї неявки суду не повідомив. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін по наявним в справі матеріалам. Фактичні обставини встановлені судом Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до п 1ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Згідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову за наявності для того законних підстав, суд ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що згідно копії витягу з рішення №178/5-19 від 22 травня 2019 року присвоєно земельній ділянці площею 0,0183 га кадастровий номер7325082600:02:003:0297, що перебуває у власності [PERSON] , наступну поштову адресу: [ADDRESS] (а.с.14). З копії Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №198319436, сформованого 30 січня 2020 року, встановлено, що земельна ділянка площею 0,0183 га кадастровий номер7325082600:02:003:0297 на праві приватної власності належить [PERSON] , з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (а.с.15-17). 20 жовтня 2022 року ТзОВ «Нерухомість та право» провів технічну інвентаризацію громадського будинку з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами магазин, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . В результаті інвентаризації був виданий новий технічний паспорт на громадський будинок, в якому міститься план, експлікація та технічна характеристика об`єкта нерухомого майна після проведення позивачем його реконструкції (а.с.8-13). Згідно даних технічного паспорту на реконструйований громадський будинок з господарськими (допоміжними) будівлями та спорудами, встановлено фактичні геометричні параметри, площу, висоту, об`єм та вид конструктивних елементів використаних при будівництві. Згідно довідки ТзОВ «Нерухомість та право» за №22/45 від 20.10.2022 року про технічний стан нерухомого майна вбачається, що після проведення огляду об`єкта нерухомого майна встановлено, що громадська будівля, магазин в [ADDRESS] відповідає встановленим параметрам, при проведенні технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна встановлено, що самочинно побудований магазин літ «А» підлягає узаконенню згідно чинного законодавства (а.с.12). Як вбачається із звіту про проведення технічного обстеження від 17.07.2020 року, під час технічного обстеження на предмет визначення можливості або не можливості його надійної та безпечної експлуатації були оглянуті основні несучі та огороджувальні конструкції магазину за адресою [ADDRESS] та встановлено його готовність до експлуатації, відхилень від будівельних норм не виявлено(18-22). Згідно висновку оцінювача про вартість нерухомого майна від 12.05.2023 року за №237 вбачається, що вартість об`єкту оцінки вбудованих приміщень, що розташовані в будівлі в центральній частині села, які перебувають у доброму технічному стані станом на 12.05.2023 року становить 120298 гривень (а.с.46). Довідкою відділу житлово-комунального господарства містобудування, архітектури, інфраструктури, енергетики та захисту довкілля від 17.07.202 року за №75-01-10 підтверджено, що збудований [PERSON] по [ADDRESS] , громадський будинок-магазин літ А загальною площею 50,4 м.кв., відповідає вимогам державних будівельних норм щодо місця його розташування (а.с.26). З довідки Хотинського районного сектору Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Чернівецькій області за №258 від 21.09.2020 року, вбачається що проведеною перевіркою звіту про проведення технічного обстеження на магазин, що належить [PERSON] порушень з питань пожежної безпеки не виявлено (а.с.27). Довідкою виданою Хотинським районним управлінням головного управління Держпродспоживслужби в Чернівецькій області від 03.08.2020 року за №24.23/02-285 підтверджено, що об`ємно-планувальні та конструктивні рішення об`єкту будівництва відповідають вимогам санітарного законодавства (а.с.28). Згідно довідки від Недобоївської сільської ради за №1206 від18.11.2020 року вбачається, що збудоване приміщення магазину, яке розташоване по [ADDRESS] суспільні інтереси сільської ради та громади села не порушено (а.с.33). Проте, як встановлено судом, позивач [PERSON] не має змоги оформити право власності на вищевказане майно в позасудовому порядку, що підтверджується відповіддю начальника управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Д.Гаврилюка, з якої вбачається, що заявнику рекомендовано звернутися в суд з позовом про визнання права власності на самочинно побудоване майно, з метою введення в експлуатацію самочинно побудованого об`єкта будівництва, і після визнання права власності в судовому порядку необхідно подати до управління декларацію про готовність об`єкта до експлуатації. Застосовані норми права У відповідності до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до положень Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року №880) випливає, що процедурою прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів не передбачено прийняття в експлуатацію самочинно збудованих об`єктів нерухомого майна. Більш того, пунктом 10 Порядку прийняття в експлуатацію передбачено прийняття в експлуатацію самочинно збудованих об`єктів нерухомого майна після визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду. Відповідно до пункту 9 статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» підставами для державної реєстрації прав та їх обтяжень є, зокрема, рішення судів, що набрали законної сили щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. З вищенаведених норм чинного законодавства, випливає висновок про те, що право власності на самочинно побудовані об`єкти набувається не в загальному порядку, а в спеціальному - на підставі рішення суду, прийнятого у відповідності до вимог ст. 376 Цивільного кодексу України. Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на Підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. За змістом ч.1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. На підставі ч. 3 ст. 376 ЦК України суд може задовольнити позов про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно на земельній ділянці, що не надавалася у власність чи користування особі, яка збудувала його, якщо їй у встановленому законом порядку було передано земельну ділянку у власність або надано у користування під уже збудоване нерухоме майно. Відповідно до ч.4 ст. 376 ЦПК України якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. Частиною 5 ст. 376 ЦК України передбачено, що на вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних І кримінальних справ від 30.03.2012р. № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правий режим самочинного будівництва)» у справах, пов`язаних із самочинним будівництвом нерухомого майна, суди мають враховувати, що за загальним правилом особа, яка здійснила або здійснює таке будівництво, не набуває права власності на нього (ч. 2 ст. 376 ЦК). Разом із цим власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно (ч. 2 ст. 375 ЦК), тому на вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудовано на ній, якщо це не порушує права інших осіб (ч.5 ст.376 ЦК). Вирішуючи справу за позовом власника (користувача) земельної ділянки про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно, суди зобов`язані встановлювати усі обставини справи, зокрема: чи є позивач власником (користувачем) земельної ділянки; чи звертався він до компетентного державного органу про прийняття забудови до експлуатації; чи є законною відмова у такому прийнятті; чи є порушені будівельні норми та правила істотними. В силу ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». При вирішенні позову про визнання права власності на самочинно збудоване нерухоме майно суд має виходити з того, що право на виконання будівельних робіт виникає у забудовника лише за наявності документів, які надають право виконувати будівельні роботи та передбачених статтями 27, 29-31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», а також у передбачених законом випадках отримання дозволу на виконання будівельних робіт (статті 34, 37 цього Закону). Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів належить до одного з етапів проектування та будівництва об`єктів, що здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок (п.5 ч.5 ст.26 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»). Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13 квітня 2011 року №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля». Механізм прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів визначено Порядком №461. Абзацом 1 п.3 Порядку №461 передбачено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Надання (реєстрація), повернення (відмова у видачі) чи скасування реєстрації документів, що підтверджують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними ст.7 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» (абз.1 п.4 Порядку №461). Відповідно до абз.1 п.10 Порядку №461 (далі по тексту «Порядку») у випадку визнання права власності на самочинно збудований об`єкт за рішенням суду він приймається в експлуатацію згідно з цим Порядком за умови можливості його надійної та безпечної експлуатації за результатами проведення технічного обстеження такого об`єкта. За приписами ст.6 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у ст.13 ЗУ «Про архітектурну діяльність». До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України. Абзацами першим, другим ч.1 ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний нагляд це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч.1-2 ст.41-1 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»). Відповідно до ст.10 ЗУ «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені ст.6 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі. До уповноважених органів містобудування та архітектури належать, крім інших, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури; центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері архітектури. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом (ст.170 ЦК України). Частиною другою статті 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено заборону на виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Також заборонена експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію (частина восьма статті 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»). Отже, відсутність дозволу на будівництво (повідомлення про початок виконання будівельних робіт), проєкта (будівельного паспорта) або порушення умов, передбачених у цих документах, тягне визнання такого будівництва самочинним відповідно до частини першої статті 376 ЦК України. Державній реєстрації підлягає право власності тільки на ті об`єкти нерухомого майна, будівництво яких закінчено та які прийняті в експлуатацію у встановленому порядку. Визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва, не прийнятого в експлуатацію, в судовому порядку нормами ЦК України чи іншими нормативними актами не передбачено. Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд України у постановах від 27 травня 2015 року в справі №6-159цс15 та від 02 грудня 2015 року в справі 6-1328цс15, підстав відступати від суд не вбачає. В пункті 55 постанови від 23 червня 2020 року у справі №680/214/16-ц Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зміст приписів статті 376 ЦК України підтверджує неможливість застосування інших, ніж ті, що встановлені цією статтею, способів легітимізації (узаконення) самочинного будівництва та набуття права власності на такі об`єкти. Реєстрація права власності на самочинне будівництво за особою, яка його здійснила, не змінює правовий режим такого будівництва як самочинного (див. постанову від 07 квітня 2020 року у справі №916/2791/13 (пункти 6.31-6.33)). Мотиви та висновки суду Враховуючи те, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів щодо дотримання позивачем визначеної чинним законодавством процедури перед початком будівництва на належній йому земельній ділянці, відведеної для цієї мети, спірний об`єкт є самочинним будівництвом, Отже, судом встановлено, що збудоване приміщення магазину, літ А загальною площею 50,4 м.кв., яке розташоване за адресою по [ADDRESS] , та реконструйовано позивачем без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту є об`єктом самочинного будівництва. Оскільки позивачем самочинно збудовано нежитлову будівлю магазину літ. А, повністю готовий до надійної та безпечної експлуатації, його будівництво здійснено з дотриманням державних, будівельних, протипожежних, санітарних норм, в межах земельної ділянки, яка належить позивачу на праві власності, що підтверджується відповідними доказами, які містяться в матеріалах справи, суд не вбачає підстав для відмови в задоволенні позовних вимог. Також судом встановлено, що Недобоївська сільська рада є належним відповідачем у даній справі, оскільки приміщення нежитлової будівлі магазину, літ А загальною площею 50,4 м.кв., яке розташоване за адресою по [ADDRESS] знаходиться на земельній ділянці, яка належить на праві власності позивачу, яка була йому передана у власність саме відповідачем у справі. Разом з тим суд наголошує, що з наданого пояснення залученої до справи третьої особи Державної інспекції архітектури та містобудування України, вбачається, що Державна інспекція архітектури та містобудування України відповідь ДІАМ України має інформативний характер і не підмінює собою відмову у видачі дозвільних документів на введення об`єкту в експлуатацію. Уповноважений на це орган роз`яснив врегульовану актами процедуру, яка передує початку будівельних робіт, та порядок введення об`єктів в експлуатацію, будівництво яких було здійснено відповідно до вимог закону. Одночасно, розуміючи, що мова йде про самочинно збудований об`єкт, довів до відома про заборону експлуатації останнього та просив прийняти рішення відповідно до чинного законодавства з урахуванням вказаних пояснень. Також суд звертає увагу на те, що задовольняючи позов, права та інтереси інших осіб не порушуються. Крім того відповідач сільська рада визнала позов у повному обсязі, а тому суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів вважає, що позовні вимоги [PERSON] слід задовольнити у повному обсязі та визнати за позивачем права власності на самочинно реконструйований об`єкт, а саме: на збудовану нежитлову будівлю магазину літ. А площею 50,40 кв.м., який розташований за адресою по [ADDRESS] . Таким чином, підсумовуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені та знайшли своє підтвердження, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. Розподіл судових витрат. Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи наявність у позовній заяві прохання щодо не стягнення з відповідача судових витрат по справі, суд вважає за можливе всі витрати по справі залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved