Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 22.05.2023 року керівник Вознесенської\~окружної прокуратури\~Миколаївської області звернулася в суд з позовом в інтересах\~держави в\~особі Управління\~державного агентства\~меліорації та\~рибного господарства\~у Миколаївській\~області до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Єланецька селищна рада Миколаївської області, про стягнення шкоди, завданої живим водним біоресурсам. Свої вимоги мотивує тим, що [PERSON] 01.06.2022 року з 15:00 по 16:00 годину на річці [PERSON] , навпроти с. Велідарівка Вознесенського району Миколаївської області під час заборони на вилов річкового рака на водних об`єктах Миколаївської області ручним збиранням здійснив вилов водних біоресурсів 142 особин рака річкового розмірами 9-13 см., в результаті чого відповідно до Додатку 1 Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України» останнім заподіяно істотну шкоду рибним запасам України на суму 473144,00 грн. Ухвалою Єланецького районного суду Миколаївської області від 06.02.2023 року відповідача передано на поруки педагогічному колективу Міжрегіонального центру професійної перепідготовки звільнених у запас військовослужбовців м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із звільненням від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 47 КК України. Вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував, а тому керівник Вознесенської\~окружної прокуратури\~Миколаївської області просила суд стягнути з відповідача [PERSON] шкоду, завдану кримінальним правопорушенням у сумі 473144,00 грн. Ухвалою від 30.05.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Прокурор позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх повністю. Відповідач до суду надав заяву, в якій зазначив, що позов визнає у повному обсязі. Представники позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Вислухавши прокурора, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до наступного висновку. Так, згідно зі ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ч. 1\~ст.\~4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 2 ст.10 Закону України "Про тваринний світ" передбачено, що громадяни зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч.2 ст.63 Закону України "Про тваринний світ" громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в\~порядку та розмірах, встановлених законодавством. Згідно з ч.ч. 2, 4, 5 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається з матеріалів справи, 01.06.2022 року з 15:00 по 16:00 годину відповідач [PERSON] на річці Гнилий Єланець навпроти с. Велідарівка Вознесенського району Миколаївської області під час заборони на вилов річкового рака на водних об`єктах Миколаївської області ручним збиранням здійснив вилов водних біоресурсів 142 особин рака річкового розмірами 9-13 см., в результаті чого відповідно до Додатку 1 Постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України» останнім заподіяно істотну шкоду рибним запасам України (а. с. 13-16). Ухвалою Єланецького районного суду Миколаївської області від 06.02.2023 року відповідача передано на поруки педагогічному колективу Міжрегіонального центру професійної перепідготовки звільнених у запас військовослужбовців м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із звільненням від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 47 КК України за умови, що протягом року з дня передачі його на поруки він виправдає довіру колективу, не ухилятиметься від заходів виховного характеру та не порушуватиме громадського порядку. Кримінальне провадження № 42022152040000033 від 17.06.2022 року по обвинуваченню [PERSON] у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України на підставі ст. 47 КК України закрито (а. с. 13-16). Згідно висновку експерта № 3483/22-27 судової інженерно-екологічної експертизи від 05.09.2022 року за матеріалами кримінального провадження, внесеного 17.06.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42022152040000033 розмір шкоди заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів, а саме раків річкових в кількості 142 особин, що мало місце навпроти с. Велідарівка Вознесенського району Миколаївської області на березі р. Гнилий Єланець становить 473144,00 грн. (а. с. 20-28). В судовому засіданні встановлено, що вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував. Так, статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно із ч.ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказаними нормами закону встановлені загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Таким чином, для встановлення обставин, чи є підстави для настання відповідальності за спричинення майнової та моральної шкоди необхідні: наявність шкоди, протиправне діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні. В силу вимог ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1\~ст. 76 ЦПК України). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2\~ст. 76 ЦПК України). Докази у цивільному процесі мають бути належними та допустимими. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ч. 1\~ст. 77 ЦПК України). Факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, винна поведінка відповідача, яка знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди підтверджуються вищевказаною ухвалою Єланецького районного суду Миколаївської області від 06.02.2023 року і становить 473144,00 грн. Розмір збитків, заподіяних державі вищевказаними діями відповідача, внаслідок незаконного вилову живих водних біоресурсів, а саме раків річкових в кількості 142 особин, що мало місце на березі р. Гнилий Єланець, підтверджується висновком експерта. За такого, суд приходить до висновку про доведеність факту заподіяння шкоди державі незаконним виловом живих водних біоресурсів з вини відповідача, а тому є підстави для покладення на [PERSON] обов`язку із відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 473144,00 грн. Оскільки, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог, то у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню 2684 грн. судового збору. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved