Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-21 00:00:00

Перший заступник керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області, 05 січня 2023 року, звернувся до суду з даною позовною заявою, в якій просить стягнути з [PERSON] на користь Державного агенства меліорації та рибного господарства України, в особі Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства в Кіровоградській області Кіровоградського рибоохоронного патруля шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням в сумі 235127 грн. зарахувавши її на UA758999980333119331000011557 ГУК у Кіров.обл/тг.м.Знам`ян/24062100. Вимоги обґрунтовані тим, що прокурором Знам`янської окружної прокуратури 12.08.2022 скеровано до Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області обвинувальний акт за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, по матеріалам кримінального провадження, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №12022121140000124 від 27.04.2022. Вироком Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.11.2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України і призначено йому покарання у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Судом встановлено, що 26.04.2022 у вечірній час (точного часу під час досудового розслідування встановити не представилось можливим) у [PERSON] виник умисел на зайняття незаконним рибним промислом. Цього ж дня приблизно о 19:00 год, діючи згідно свого задуму, [PERSON] прибув до узбережжя водосховища Бешка біля с.Мошорине Кропивницького району Кіровоградської області. Продовжуючи свої протиправні дії, спрямовані на незаконне зайняття рибним добувним промислом в період весняно-літньої заборони вилову риби, [PERSON] , скориставшись гумовим надувним човном, без дозволу рибоохорони, виставив у воду привезені ним заборонені знаряддя лову, а саме три сітки місинові довжиною 60 м, вистою 2,5 м, вічком 70х70 мм, одну сітку місинову довжиною 60 м, висотою 2,5 м, вічком 60х60 мм, одну сітку місинову довжиною 60 м, висотою 2,5 м, вічком 50х50 мм, після чого повернувся на берег та покинув місце встановлення сіток, очікуючи поки в них наловиться риба. 27.04.2022 приблизно о 04 год 30 хв. (точного часу під час досудового розслідування встановити не представилось можливим) [PERSON] продовжуючи свої протиправні дії, повернувся на вищевказану територію та вийшовши на човні на воду зняв встановлені раніше ним сітки місинові, в яких вже знаходились живі біоресурси, а саме: карась сріблястий 137 шт., короп 5 шт. Своїми умисними та протиправними діями [PERSON] порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, а саме пункт 3.15, зазначених Правил щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову (знаряддя лову, виготовлене із сіткоснастевого матеріалу), ст.63 Закону України «Про тваринний світ» (відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання відтворення тваринного світу). Згідно з висновком судової інженерно-екологічної експертизи № 858/1429/22-23 від 03.08.2022, [PERSON] заподіяв шкоду водним ресурсам України на загальну суму 235127,00 грн, яка є істотною шкодою. Таким чином, [PERSON] своїми умисними та протиправними діями, скоїв незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду рибним ресурсам держави, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України. Допитаний під час судового розгляду обвинувачений [PERSON] вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.249 КК України визнав повністю та надав суду показання, якими підтвердив, що він дійсно 26.04.2022 у вечірній час, приблизно о 19:00 год прибув до узбережжя водосховища Бешка біля с.Мошорине Кропивницького району Кіровоградської області, де скориставшись гумовим надувним човном, без дозволу рибохорони, виставив у воду привезені ним заборонені знаряддя лову, а саме п`ять сіток місинових, після чого повернувся на берег та очікував поки в них наловиться риба. 27.04.2022 вранці повернувся на узбережжя, вийшовши на човні в воду, зняв встановлені ним сітки місинові, в яких вже був карась приблизно 135 штук та короп в кількості 5 штук, а у подальшому був викритий працівниками поліції. Вказаний вирок суду не оскаржувався та набрав законної сили 09.12.2022. Таким чином, вина [PERSON] у здійсненні незаконного лову риби підтверджується вироком суду від 08.11.2022, що набрав законної сили. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.1166 ЦК України покладено на відповідача. Відповідно до Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 №895 державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань: здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України, здійснює контроль за дотриманням правил рибальства. Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони). З Положення Державного агенства рибного господарства у Кіровоградській області в редакції наказу Державного агенства рибного господарства України від 27.11.2019 №504 повноваження Кіровоградського рибоохоронного патруля поширюються на Кіровоградську область. Основним завданням Кіровоградського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагенства у сфері рибного господарства та рибної промисловості. Охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Кіровоградський рибоохоронний патруль має право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Зважаючи на викладене, в даному випадку органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах є Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів України в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області Кіровоградський рибоохоронний патруль. Разом з тим, прокурором встановлено, що шкода, заподіяна [PERSON] державним біоресурсам залишилась невідшкодованою. Так, ні Державним агенством меліорації та рибного господарства України ні Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області Кіровоградським рибоохоронним патрулем заходів претензійно-позовного характеру до [PERSON] ні під час досудового розслідування ні до початку судового розгляду не вжито. Більш того, Державне агенство меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області було визнано потерпілим у кримінальному провадженні №12022121140000124 від 27.04.2022 за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, проте, як вбачається з вироку суду, представник Державного агенства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області до суду не з`явився та надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Крім того, прокурором 08.11.2022 на адресу як Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області так і до Державного агенства меліорації та рибного господарства України скеровано листа, в якому повідомлено, що вироком Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.11.2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та запропоновано у найкоротший термін самостійно звернутися до суду для захисту порушених інтересів держави. Однак, з листів, що надійшли на запит прокурора вбачається, що орган, уповноважений на виконання функцій держави в даних правовідносинах самостійно до суду не звернувся та навіть не планує в майбутньому захистити порушені інтереси держави в суді, що свідчить про його бездіяльність та є підставою для втручання органів прокуратури. Отже, встановивши, що захист інтересів держави не здійснюється ні Державним агенством меліорації та рибного господарства України, ні Управлінням Державного агенства меліорації та рибного господарства у Кіровоградської області Кіровоградським рибоохоронним патрулем, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, прокурором прийнято рішення про подання до суду в інтересах держави даної позовної заяви. Прокурор під час розгляду справи в суді позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи. Представник Державного агенства меліорації та рибного господарства України (Держрибагенство) у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому порядку, причини неявки суду не повідомив. Представник Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області подав заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності за наявними матеріалами справи. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов не надав. Будь-які клопотання чи заяви від нього не надходили. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечує у своїй заяві позивач. Ненадання відповідачем відзиву та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову з причини ухилення від участі в судовому засіданні, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до положень ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Звернення до суду прокурора з даною позовною заявою, із зазначених ним підстав, узгоджується з вимогами частини 3 статті 56 ЦПК України та частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру». Судом встановлено, що вироком Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08 листопада 2022 року ухваленого за наслідками розгляду кримінального провадження ЄУН 389/1767/22, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12022121140000124 від 27.04.2022, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України і призначено йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 сімнадцять тисяч) грн. Вирок суду не оскаржувався та набрав законної сили 09.12.2022. Вказаним вироком встановлено, що 26.04.2022 у вечірній час (точного часу під час досудового розслідування встановити не представилось можливим) у [PERSON] виник умисел на незаконне зайняття рибним промислом. Цього ж дня, приблизно о 19.00 год., діючи згідно свого задуму, [PERSON] прибув до узбережжя водосховища Бешка біля с.Мошорине Кропивницького району Кіровоградської області. Продовжуючи свої протиправні дії спрямовані на незаконне зайняття рибним добувним промислом в період весняно-літньої заборони лову риби, [PERSON] скориставшись гумовим надувним човном без дозволу рибоохорони, виставив у воду привезені ним заборонені знаряддя лову, а саме три сітки місинові довжиною 60 м, висотою 2,5м, вічком 70х70 мм, одну сітку місинову довжиною 60м, висотою 2,5м, вічком 60х60 мм, одну сітку місинову довжиною 60м, висотою 2,5м, вічком 50х50мм, після чого повернувся на берег та покинув місце встановлення сіток, очікуючи поки в них наловиться риба. 27.04.2022 приблизно о 04.30 год. (точного часу під час досудового розслідування встановити не представилось можливим) [PERSON] продовжуючи свої протиправні дії, повернувся на вищевказану територію та вийшовши на човні на воду, зняв встановлені раніше ним сітки місинові, в яких вже знаходились водні живі біоресурси, а саме: карась сріблястий 137 шт., короп 5 шт. В подальшому приблизно о 08.00 год. цього ж дня, коли він рухався по вул.Центральній в с.Мошорине Кропивницького району Кіровоградської області, на своєму авто ВАЗ 2108, д.н.з. [NUMBER] , в якому перевозив сітки місинові, в яких малась риба, виловлена унаслідок неправомірних дій [PERSON] , він був викритий працівниками відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області. Своїми умисними та протиправними діями [PERSON] порушив «Правила любительського і спортивного рибальства», затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, зареєстрованому Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, а саме пункт 3.15, зазначених Правил щодо заборони застосування без дозволу рибоохорони заборонених знарядь лову (знаряддя лову, виготовлене із сіткоснастевого матеріалу) та ст.63 Закону України «Про тваринний світ» (відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання, відтворення тваринного світу). Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи №858/1429/22-23 від 03.08.2022 [PERSON] заподіяв шкоду водним ресурсам України на загальну суму 235127,00 грн., яка є істотною шкодою. Таким чином, своїми умисними та протиправними діями [PERSON] скоїв незаконне зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду рибним ресурсам держави, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.249 КК України. У суді під час розгляду кримінального провадження обвинувачений [PERSON] вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України визнав повністю та надав суду показання, якими підтвердив, що він дійсно 26.04.2022 у вечірній час, приблизно о 19.00 год., прибув до узбережжя водосховища Бешка біля с.Мошорине Кропивницького району Кіровоградської області, де скориставшись гумовим надувним човном без дозволу рибоохорони, виставив у воду привезені ним заборонені знаряддя лову, а саме п`ять сіток місинових, після чого повернувся на берег та очікував поки в них наловиться риба. 27.04.2022 вранці повернувся на узбережжя вийшовши на човні на воду, зняв встановлені ним сітки місинові, в яких вже був карась приблизно 135 штук та короп в кількості 5 штук. Потерпілим у кримінальному провадженні визнано Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області. Цивільний позов про відшкодування шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, в межах кримінального провадження не заявлявся. У добровільному порядку, шкода завдана незаконним ловом риби [PERSON] не відшкодовувалась. Таким чином, шкода, заподіяна [PERSON] державним біоресурсам залишилась невідшкодованою. Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до ст.ст.27, 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно зі ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу. Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч.4 ст.63 «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно зі ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до п.6.2 Правил любительського і спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.1166 ЦК України покладено на відповідача. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що шкода, завдана державі незаконним ловом риби в сумі 235127 грн. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина останнього. Відповідно до положень ст.141 ЦПК України, судовий збір по справі підлягає стягненню з відповідача на користь держави, оскільки в силу приписів п.6 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір» позивач при зверненні до суду зі вказаним позовом звільнений від його сплати. На підставі викладеного,

Outcome: approved