Jurisdiction: civil
Date: 2023-09-03 00:00:00

Заступник керівника Уманської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Жашківської міської ради Черкаської області до [PERSON] (далі - відповідач) про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Головне управління Держгеокадастру у Черкаській області. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що Черкаською обласною прокуратурою під час здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, установлено наявність підстав для застосування представницьких повноважень на захист інтересів держави у сфері земельних відносин. Досудовим розслідуванням установлено, що [PERSON] , обіймаючи посаду головного спеціаліста відділу державної реєстрації земель Управління державного земельного кадастру Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області, діючи умисно, використовуючи своє службове становище, діючи всупереч інтересам служби, достовірно знаючи, що заяви про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність від [PERSON] до Управління не надходили та жодного рішення службовими особами Управління по них не приймалося, склала та видала завідомо неправдиві офіційні документи - наказ про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та наказ про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність, в яких, згідно з висновком експерта Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 06.12.2016 № 1/1896, підробила підпис виконувача обов`язків начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Мироненка Д.О. та, згідно з висновком експерта Черкаського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 05 12.2016 № 1/1897, підробила відтиск гербової печатки Управління. За результатами досудового розслідування, встановлення всіх обставин справи, зібрання достатніх доказів для причетності [PERSON] до вчинення вказаного злочину, 31.09.2019 р. затверджено обвинувальний акт та скеровано його до суду для розгляду по суті. Установлено, що начебто наказом Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без зміни цільового призначення» від 16.05.2016 №23-4133/14-16-СГ затверджено Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надано у власність відповідачу земельну ділянку площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 7120986600:02:001:0637, розташовану в адміністративних межах Сабадашської сільської ради Жашківського району Черкаської області. Разом з цим, наказ Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 16.05.2016 № 23-4133/14-16-СГ насправді є наказом про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та передачу в оренду земельної ділянки іншій особі, [PERSON] . На підставі вищевказаного підробленого наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області здійснено державну реєстрацію речових прав (право приватної власності) на спірну земельну ділянку державної власності. Так, на підставі підробленого наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 16.05.2016 №23-4133/14-16-СГ, державним реєстратором Жашківського районного управління юстиції здійснено державну реєстрацію речового права (право приватної власності) від 23.05.2016 на земельну ділянку за кадастровим номером 7120986600:02:001:0637, площею 2,0000 га за відповідачем (номер запису про право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 14702764). Держава Україна в особі уповноваженого нею на той час органу - ГУ Держгеокадастру у Черкаській області не висловила своєї волі, не була учасником правовідносин з надання земельної ділянки за кадастровим номером 7120986600:02:001:0637 у приватну власність відповідачу, тому підстав визнавати незаконним наказ ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 30.03.2016 № 23-2593/14- 16-СГ - немає. Натомість земельна ділянка може бути витребувана у відповідача, як така, що вибула з володіння належного власника поза його волею. У зв`язку з вищевикладеним заступник керівника Уманської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом та просив витребувати у відповідача земельну ділянку площею 2,0000 га за кадастровим номером 7120986600:02:001:0637 та стягнути з нього судові витрати у сумі 2270, 00 грн. Ухвалою Жашківського районного суду Черкаської області від 28.12.2021 року постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. 12.01.2022 року від представника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області до суду надійшло пояснення, у якому представник повністю підтримує позовні вимоги прокурора та просив задовольнити позов. 27.01.2022 року від представника відповідача адвоката Шкварко В.В. до суду надійшов відзив, в якому вона просила у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, а судові витрати покласти на позивача, також просила застосувати строк позовної давності. 16.02.2022 року до Жашківського районного суду Черкаської області від заступника керівника Уманської окружної прокуратури Горобця Т.Л. надійшла відповідь на відзив, в якій просив позов задовольнити у повному обсязі. У судовому засіданні начальник Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури Гришко Б.В. заявлений позов підтримав у повному обсязі. У судове засідання представник позивача Жашківської міської ради - не з`явився. У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] просила відмовити у задоволенні позову. У судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області не з`явився по невідомих суду причинах, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, вважає, що у задоволенні позову слід відмовити, виходячи з наступного. Згідно з ч. 3, ч. 4 ст. 56 ЦПК України прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами у визначених законом випадках. Представництво прокурором інтересів держави в суді відповідно до ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. У відповідності до положень ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Наказом від 16.05.2016 № 23-4133/14-16-СГ затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надано у власність відповідачу земельну ділянку площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 7120986600:02:001:0637, розташовану в адміністративних межах Сабадашської сільської ради Жашківського району Черкаської області (т. 1 а.с. 15). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна № 260128081 від 05.06.2021 вбачається, що 23.05.2016 року було зареєстровано право власності за [PERSON] на земельну ділянку з кадастровим номером 7120986600:02:001:0637 (т. 1 а.с. 16). Актом перевірки деяких питань діяльності Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області та окремих територіальних органів Держгеокадастру нижчого рівня в межах Черкаської області від 20.09.2016 року встановлено, що [PERSON] не звертався до Головного управління з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства в адмінмежах Сабадашської сільської ради Жашківського району Черкаської області, проте за ним виявлено дозвільний наказ на відведення зазначеної ділянки (т. 1 а.с. 17-42). Відповідно до висновку експерта від 06.12.2016 № 1/1896 вбачається, що [PERSON] підробила підпис виконувача обов`язків начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області Мироненка Д.О., у наказах про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою у власність та наказах про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність, зокрема, підпис від імені в.о. начальника Головного управління Мироненка Д.О. у наказі «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою» за № 23-3326/14-16-СГ від 26.04.2016 щодо розгляду заяви [PERSON] виконаний [PERSON] з наслідуванням будь-якого дійсного підпису [PERSON] (т. 1 а.с. 74). Відповідно до висновку експерта від 05.12.2016 № 1/1897 вбачається, що [PERSON] підробила відтиск гербової печатки Управління у наказах про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою у власність та наказах про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність, зокрема, відтиск гербової печатки Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області у наказі «Про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою» за № 23-3326/14-16-СГ від 26.04.2016 щодо розгляду заяви [PERSON] нанесений не гербовою печаткою Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області (т. 1 а.с. 95). З обвинувального акту у кримінальному провадженні відносно [PERSON] , відомості про яке внесено до ЄРДР 22.06.2016 за № 12016251010005425 вбачається, що остання обвинувачується у складанні та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, тобто у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України (т. 1 а.с. 103-115 ). \~ \~ \~ \~ Соснівський районний суд м. Черкаси ухвалою від 18.10.2021 року с праві № 712/5045/17 звільнив [PERSON] від кримінальної відповідальності по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 364 КК України у зв`язку із закінченням строків давності, провадження по справі закрив (т. 2 а.с. 28-30). Відповідно до ч. 1 ст. 116 ЗК України, громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами встановлений ст. 118 ЗК України, який передбачає, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених ст. 122 цього Кодексу. Цей орган розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. У двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність. Згідно зі ст. 126 ЗК України право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». За змістом зазначених норм права, прийняття відповідним органом державної влади рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність особі, є завершальним етапом безоплатного одержання земельної ділянки у власність та підтверджує реалізацію права особи на одержання земельної ділянки із земель державної власності в межах норм безоплатної приватизації по виду використання. У даному випадку відповідач стверджує про наявність у нього права власності на спірну земельну ділянку, що підтверджує копією наказу ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 16.05.2016 № 23-4133/14-16-СГ (т.1 а.с.15), яким затверджено [PERSON] проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки, площею 2,0000 га, кадастровий №7120986600:02:001:0637, для ведення особистого селянського господарства в адмінмежах Сабадашської сільської ради Жашківського району. Згідно витягу з Державного земельного кадастру вказану земельну ділянку зареєстровано в реєстрі 23.05.2016 (т. 1 а.с. 16). Разом з тим, наказ Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 16.05.2016 року № 23-4133/14-16-СГ насправді є наказом про надання дозволу на розробку документації із землеустрою іншій особі, [PERSON] . Такі висновки відповідачем не спростовано. Статтею 152 ЗК України встановлено, що держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. \~Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом \~визнання прав; \~відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; \~визнання угоди недійсною; \~визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; \~відшкодування заподіяних збитків; \~застосування інших, передбачених законом, способів. Прокурор у даній справі стверджує про те, що спірну земельну ділянку відповідач отримав незаконно, оскільки головний спеціаліст відділу державної реєстрації земель Управління державного земельного кадастру ГУ Держгеокадастру в Черкаській області Возна О.Л. видала завідомо неправдиві офіційні документи - наказ про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою та наказ про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність із зміною цільового призначення на ім`я відповідача, з приводу чого здійснювалося кримінальне провадження. Судом встановлено, що в дійсності наказ ГУ Держгеокадастру у Черкаській області від 16.05.2016 року № 23-4133/14-16-СГ не стосується прав відповідача щодо спірної земельної ділянки, при цьому наказу щодо виділення земельної у власність [PERSON] ГУ Держгеокадастром у Черкаській області взагалі ніколи не видавалося. Отже судом встановлено, що відповідач [PERSON] спірну земельну ділянку отримав у власність протиправно, що сторонами справи не спростовано та свідчить про обґрунтованість заявлених позовних вимог. При цьому, відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (частина четверта статті 56 ЦПК України). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб?єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу (абзац перший частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»). Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України). Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, які містяться у статтях 252-255 ЦК України. Якщо у передбачених законом випадках у разі порушення або загрози порушення інтересів держави з позовом до суду звертається прокурор від імені органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, позовну давність слід обчислювати з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Вказана позиція відображена у висновку Великої Палати Верховного Суду, зробленому у постанові від 30 січня 2019 року у справі № 357/9328/15-ц (провадження № 14-460цс18). Позовна давність починає обчислюватися з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор, у таких випадках: 1) прокурор, який звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, довідався чи мав об?єктивну можливість довідатися (під час кримінального провадження, прокурорської перевірки тощо) про порушення таких інтересів чи про особу, яка їх порушила або може порушити, раніше, ніж орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) прокурор звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб?єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів. Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 жовтня 2018 року у справі № 362/44/17 (провадження № 14-183цс18). Відповідно до положень ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кримінальне провадження щодо незаконності передання у власність відповідачу [PERSON] спірної земельної ділянки було відкрито 22.06.2016 року. Із матеріалів перевірки, проведеної ГУ Держгеокадастру в Черкаській області по вказаним фактам, що була надана суду прокурором, вбачається, що нею встановлені порушення закону при наданні земельної ділянки у власність, в тому числі, і [PERSON] . Отже, вказане дає суду підстави вважати, що саме із вказаного часу прокурор був обізнаний про відповідне порушення прав, однак із позовом до суду про витребування земельної ділянки звернувся лише 30.11.2021 року, тому суд дійшов висновку, що прокурором було пропущено строки позовної давності для пред`явлення відповідних позовних вимог, про застосування наслідків пропуску яких заявлено відповідачем у справі відповідно до вимог закону шляхом подання заяви про застосування строків позовної давності. Відповідно до вимог ч. 4 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Тому суд вважає, що у задоволенні позовних вимог у справі слід відмовити у зв`язку з пропуском прокурором строків позовної давності. Жашківський районний суд Черкаської області ухвалою від 06.12.2021 року ухвалив накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером 7120986600:02:001:0637 площею 2,000 га, яка належить на праві приватної власності [PERSON] , заборонити здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо цієї земельної ділянки та заборонити державному кадастровому реєстратору відділу у Жашківському районі Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області вносити будь-які відомості до Державного земельного кадастру щодо цієї земельної ділянки. За приписами\~ч.\~9\~ст.\~158\~ЦПК України\~у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У відповідності до ч.ч.1,2 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Статтею 141 ЦПК України установлено порядок розподілу судових витрат між сторонами. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позивачу відмовлено у задоволенні позову відповідач звільняється від сплати судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed