Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-21 00:00:00

Позивачі [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з вищезазначеним позовом в якому просять визначити їм додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті брата [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] в м. Харків. В обґрунтування позову, позивачі [PERSON] , [PERSON] зазначили, що [INFO] помер їх брат [PERSON] , [INFO] , який проживав за місцем своє реєстрації: [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді зазначеної квартири, у зв`язку з чим вони, будучи спадкоємцями другої черги за законом у відповідності до ст.1262 ЦК України, звернулися до державного нотаріуса П`ятої ХМДНК з заявами про прийняття спадщини. Проте 15.05.2023 року вони отримали від нотаріуса Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] . Підставою для відмови нотаріуса послужило те, що вони не прийняли спадщину у встановлений законом шестимісячний строк, і не проживали постійно із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Вважають, що шестимісячний строк для прийняття спадщини ними пропущений з поважних причин. Так, своєї сім`ї та дітей брат не мав, він проживав один у квартирі [ADDRESS] , яка йому належала на праві приватної власності. Їх батьки [PERSON] та [PERSON] померли відповідно 12.12.2019р. і 06.07.2002р. Після початку в лютому 2022 року бойових дій на території Харківщини [PERSON] , змушена була евакуюватися в с.Поромів Володимирського району Волинської області, де проживала без реєстрації як внутрішньо переміщена особа з 08.04.2022р. по 02.10.2022р., та 03.10.2022р. по 29.12.2022р. [PERSON] , у зв`язку із бойовими діями 10.03.2022р. виїхала до Німеччини, звідки повернулася лише 17.01.2023р. Не зважаючи на те, що по мірі можливості вони намагалися підтримувати зв`язок з братом, який залишився у Харкові, про його смерть їм повідомили сторонні люди. Їм було відомо, що брат деякий час проживав у свого друга в Валківському районі Харківської області, а тому вони були впевнені, що він був не один. Пізніше вони дізналися, що в квартиру брата було пряме попадання бойового снаряду, внаслідок чого квартира була повністю зруйнована. Житло стало непридатним для життя, адже в ньому залишилися лише чорні стіни, навіть без внутрішньокімнатних перегородок. Повернувшись до Харкова, вони відразу звернулися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак їм було роз`яснено, що вони повинні надати свідоцтво про смерть брата. При оформленні необхідних документів з`ясувалося, що при реєстрації тіла брата в морзі м.Харкова його прізвище помилково вказали « [PERSON] », а не « [PERSON] ». Саме прізвище « [PERSON] » було вказане в актовому запису, вчиненому Четвертим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкова Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Зазначена помилка стала перешкодою в наданні нотаріусу доказу смерті саме їх брата [PERSON] . У зв`язку із виявленою помилкою в написанні прізвища брата [PERSON] , ще 13.01.2023р. звернулася до Четвертого відділу ДРАЦС з заявою про внесення змін до актового запису цивільного стану про смерть № 6937, складеного 23.07.2022р. на [PERSON] , в частині зміни прізвища померлого брата з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Розгляд заяви було закінчено лише 13.04.2023р., а свідоцтво про смерть [PERSON] померлого [INFO] вони отримали 14 квітня 2023 року. Таким чином, вважають, що встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який спливав 08 грудня 2022 року, пропущений ними з поважних причин. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 05.06.2023, прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 27.06.2023, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися. Кожна окремо, подали до суду заяви, в яких просять справу розглядати без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять задовольнити, не заперечують проти заочного розгляду справи. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час і місце слухання справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи - П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління юстиції в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності їх представника. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Позивачі [PERSON] та [PERSON] є сестрами померлого [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження, копією свідоцтва про шлюб та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища. [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого 14.04.2023. Мати позивачів та померлого [PERSON] , [PERSON] , [INFO] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] . Батько позивачів та померлого [PERSON] , [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] . Відповідно до Інформаційної довідки з реєстру територіальної громади м.Харкрова, померлий [PERSON] , станом на момент смерті [INFO] був зареєстрований один за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №72913979 від 21.06.2023 року, інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на підставі їх свідоцтва про право на спадщину) №72913999 від 21.06.2023 року, П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу №446/2023 після смерті [INFO] [PERSON] за заявою [PERSON] та [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину, поданою 15 травня 2023 року. Заповіти від імені [PERSON] відсутні. Відтак, позивачі [PERSON] та [PERSON] є єдиними спадкоємицями після смерті свого брата [PERSON] , який помер [INFO] . Постановою від 15 травня 2023 року, державним нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцькою В.П. відмовлено [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] рідного брата [PERSON] , оскільки спадкоємцями, які на час відкриття спадщини не проживали постійно зі спадкодавцем, пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України. Відповідно до довідки Пороміської сільської ради №953 від 29.12.2022, позивач [PERSON] , проживала без реєстрації за адресою: [ADDRESS] , як внутрішньо переміщена особа з 08.04.2022р. по 02.10.2022р., та 03.10.2022р. по 29.12.2022р. Відповідно до копії паспорта для виїзду за кордон, позивач [PERSON] , 10.03.2022р. виїхала до Німеччини, звідки повернулася лише 17.01.2023р. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові від 28 березня 2022 року в справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Разом з тим, відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військової агресією російської федерації проти України на території України введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час. Суд погоджується з тим, що з урахуванням конкретних обставин справи зазначені позивачкою причини пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини слід вважати поважними. Оцінюючи доводи позивачів, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном, а тому суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved