Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-27 00:00:00

У вересні 2022 року позивачі звернулись з позовом до ДП «СЕТАМ» приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжі О.В., третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «Інноваційна фінансова група» та просили: - визнати недійсними електронні торги з реалізації арештованого майна - житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , номер лоту 490101; - скасувати протокол про проведені електронні торги №552696 від 06.09.2021 року. Позовні вимоги мотивовані тим, що в провадженні Печерського районного суду м. Києва перебуває справа № 757/46749/16-ц за позовом [PERSON] , де позивачі залучені до розгляду справи, як спадкоємці [PERSON] , про визнання угод недійсними та за позовом позивачів про витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання за ними права власності на житловий будинок та земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , у порядку спадкування за заповітом. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.09.2016 року у справі № 757/46749/16-ц накладено арешт на вказані житловий будинок та земельну ділянку та заборонено ТОВ «Мегатрс» відчужувати житловий будинок та земельну ділянку до набрання рішенням суду законної сили. Таким чином, проведення торгів з реалізації житлового будинку та земельної ділянки безпосередньо стосується прав позивачів на майно, яке вони мали успадкувати. 06.09.2021 року ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації арештованого майна - житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Разом з тим, вважають, що вказані електронні торги проведені з порушенням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 за №1301/29431, оскільки приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжою О.В. не було надано відомостей про арешт майна, а саме доказів внесення обтяження (арешту) щодо спірного майна до Державного реєстру прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а ДП «Сетам» не було перевірено, чи дійсно майно щодо реалізації якого подано заявку, є арештованим майном та підлягає продажу відповідно до Порядку. Вважають, що вказані порушення призвели до продажу майна, яке не перебуває під арештом та право власності на вказане майно оспорюється в судовому порядку. Ухвалою суду від 26.09.2022 року провадження у справі відкрито та призначено підготовче судове засідання на 05.12.2022 року (т. 1 а.с. 26). Ухвалою суду від 10.02.2023 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті на 05.04.2023 року (т.1 а.с.48). 20.04.2023 року від відповідача 2 - приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжі О.В. до суду надійшов відзив на позовну заяву (т. 1 а.с. 91-95), відповідно до якого заперечив проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що 06.09.2021 року ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації арештованого майна - житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 576658 від 20.09.2022 року переможцем торгів став учасник торгів № 24, а саме ТОВ «Дірексіон». Наразі сума коштів переможцем торгів не сплачена, торги зупинені відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 22.09.2022 року у справі № 757/46749/16-ц. Продаж вказаного майна здійснено на підставі виконавчого провадження № [NUMBER] з примусового виконання наказу Господарського суду Дніпропетровської області по справі № 904/2882/20 про стягнення з ТОВ «Мегатрс» на користь ТОВ «Інноваційна фінансова група» основного боргу у розмірі 120 000,00 грн., штрафу у розмірі 24 000,00 грн. та судового збору у розмірі 2 160,00 грн. У межах зазначеного виконавчого провадження, з метою належного та фактичного виконання вимог виконавчого документу, з урахуванням відсутності у боржника коштів на рахунках, звернено стягнення на майно боржника, а саме на житловий будинок та земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , про що 12.07.2021 року винесена відповідна постанова. При цьому, на вказаних об`єктах нерухомості відповідно до інформації, що міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, на момент звернення стягнення на майно та на момент реалізації майна, в тому числі й передачі майна на реалізацію, були відсутні будь-які обтяження та/або заборони, які б в свою чергу не надавали змоги звернути на нього стягнення. 26.07.2021 року приватним виконавцем з метою визначення вартості майна призначено суб`єкта оціночної діяльності, про що була винесена постанова. Згідно зі звітом про оцінку майна від 28.07.2021, наданого суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання [PERSON] , вартість арештованого зазначеного майна становила 5 512 500 грн. без урахування ПДВ. Таким чином, приватний виконавець правомірно передав нерухомість на реалізацію до підприємства з урахуванням того, що на підставі відповідних рішень судів приватним виконавцем з`ясовано належність майна на праві приватної власності боржникові, тобто на момент звернення стягнення на нерухомість боржник був одноосібним власником майна. У зв`язку з чим, ним 05.08.2021 року було здійснено публікацію щодо реалізації арештованого нерухомого майна шляхом проведення електронних торгів, реєстраційний номер лота № 490101. Заявка на реалізацію арештованого майна відповідає змісту та нормам, передбаченим Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Жодних порушень з боку відповідачів на електронних торгах не відбулося. Ухвалою суду від 20.04.2023 року залучено у справі в якості третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ТОВ «Інноваційна фінансова група», заяву представника ТОВ «Мегатрс» про залучення ТОВ «Мегатрс» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача повернуто без розгляду, у задоволенні заяви представника ТОВ «Інноваційна фінансова група» про залучення ТОВ «Дірексіон» у якості співвідповідача відмовлено (т. 2 а.с. 12-13). Позивачі до судового засідання не з`явився. Представник позивачів суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, одночасно просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. До судового засідання інші учасники справи не з`явились з невідомих причин. Тому, суд розглянув справу у їх відсутність, оскільки у справі достатньо матеріалів про права та взаємовідносини сторін. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжою О. В. в рамках виконавчого провадження № [NUMBER] вчинялись дії щодо примусового виконання наказу № 904/2882/20, виданого 23.09.2020 року Господарським судом Дніпропетровської області, про стягнення з ТОВ «Мегатрс» на користь ТОВ «Інноваційна Фінансова група» основного боргу у розмірі 120 000,00 грн., штрафу у розмірі 24 000,00 грн. та судового збору у розмірі 2 160,00 грн. (матеріали виконавчого провадження (т. 1 а.с. 97-250, т. 2 а.с. 1-9). Так, 26.10.2020 приватним виконавцем відкрито виконавче провадження ВП № [NUMBER] від 26.10.2020 з примусового виконання наказу № 904/2882/20, виданого 23.09.2020 року Господарським судом Дніпропетровської області, копія відповідної постанови направлена сторонам. 26.10.2020 приватним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника та внесене відповідне обтяження на житловий будинок та земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . 26.10.2020 приватним виконавцем винесено постанову про арешт коштів боржника. 23.11.2020 приватним виконавцем на адресу Центру надання адміністративних послуг м. Києва (Київська міська рада) та КП «Київської МР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» направлені вимоги про надання інформації стосовно осіб, зареєстрованих за адресою: [ADDRESS] , та копії правовстановлюючої та технічної документації на житловий будинок за вказаною адресою. Згідно з договором купівлі-продажу від 16.06.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленком С.А., зареєстрованого в реєстрі за № 1120, укладеного між [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець), продавець продав, а покупець купив житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Згідно з договором купівлі-продажу від 16.06.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Михайленком С.А., зареєстрованого в реєстрі за № 1119, укладеного між [PERSON] (продавець) та [PERSON] (покупець), продавець продав, а покупець купив земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 09.08.2016 року між [PERSON] та ТОВ «Мегатрс» укладені договори купівлі-продажу земельної ділянки та житлового будинку, відповідно до яких [PERSON] (продавець) продала, а покупець «ТОВ «Мегатрс» купив земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009 та житловий будинок, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 02.07.2021 власником земельної ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009 та житлового будинку, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , є «ТОВ «Мегатрс». Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 07.07.2021, 29.06.2021 державним реєстратором Барської міської ради Вінницької області Баламеєм Ю.О. внесено зміни на нерухоме майно, зокрема, припинено обтяження на спірну земельну ділянку та житловий будинок, що були накладені на підставі ухвали Печерського районного суду м. Києва від 23.09.2016 року про забезпечення позову. 12.07.2021 державним виконавцем винесено постанову про опис та арешт майна боржника, а саме на житловий будинок та земельну ділянку за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно до ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експертом або спеціалістом може бути будь-яка дієздатна особа, яка має необхідні знання, кваліфікацію та досвід роботи у відповідній галузі. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем. Відповідно до п. 8 розділу 2 Інструкції з примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5 для оцінки майна (майнових прав) під час здійснення виконавчого провадження виконавець з власної ініціативи або за заявою сторін призначає своєю постановою суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. У постанові про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання вид та характеристика майна, яке необхідно оцінити тощо, строки здійснення відповідних дій. У постанові обов`язково зазначається попередження про відповідальність: експерту - за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час здійснення виконавчого провадження, надання завідомо неправдивого висновку під час здійснення виконавчого провадження; суб`єкту оціночної діяльності - суб`єкту господарювання (оцінювачу) - за недостовірну чи необ`єктивну оцінку майна; перекладачу - за здійснення завідомо неправильного перекладу під час виконавчого провадження, а також за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків під час виконавчого провадження. Відповідно до ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. 26.07.2021 приватним виконавцем винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання - [PERSON] для участі у виконавчому провадженні, для визначення вартості житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Згідно з сертифікатом суб`єкта оціночної діяльності [NUMBER], який виданий Фондом державного майна України 29.05.2020 року, оцінювач [PERSON] має право здійснювати оцінку об`єктів у матеріальній формі, серед яких передбачено оцінку нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок, та майнових прав на них. 30.07.2021 року до відділу надійшов звіт фізичної особи-підприємця, незалежного оцінювача [PERSON] від 28.07.2021 про вартість житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Ринкову вартість нерухомого майна визначено на суму 5 512 500,00 грн. та 30.07.2021 року ТОВ «Мегатрс» та ТОВ «Інноваційна фінансова група» направлено копії звіту для ознайомлення. Приватним виконавцем було направлено до ДП «Сетам» заявку на реалізацію арештованого майна у виконавчому провадженні № [NUMBER], згідно з якою боржником є ТОВ «Мегатрс», стягувачем є ТОВ «Інноваційна фінансова група», форма реалізації арештованого майна - електронні торги, арештоване майно складається з житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] . 21.09.2021 приватним виконавцем винесено постанову про арешт коштів боржника ТОВ «Мегатрс». Відповідно до протоколу проведення електронних торгів № 576658, що проведені ДП «Сетам» 06.09.2021 року, переможцем торгів з реалізації майна - житлового будинку та земельної ділянки за кадастровим номером 8000000000:82:312:0009, які знаходяться за адресою: [ADDRESS] , визнано ТОВ «Дірексіон». 29.12.2022 року на адресу відділу від арбітражного керуючого Лади М. надійшла заява про зупинення вчинення виконавчих дій щодо стягнення з ТОВ «Мегатрс» в примусовому порядку боргів, у зв`язку з відкриттям Господарським судом Дніпропетровської області провадження у справі про банкрутство ТОВ «Мегатрс» та введення мораторію на задоволення вимог кредиторів. Постановою приватного виконавця від 30.12.2022 року зупинено вчинення виконавчих дій з примусового виконання наказу № 904/2882/20, виданого 23.09.2020 року Господарським судом Дніпропетровської області про стягнення з ТОВ «Мегатрс» на користь ТОВ «Інноваційна Фінансова група» основного боргу у розмірі 120 000,00 грн., штрафу у розмірі 24 000,00 грн. та судового збору у розмірі 2 160,00 грн. Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За змістом частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець. Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку. Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину. Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження». Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок). Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім-шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі організатору. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений. Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19). У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачі посилаються на те, що приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжою О.В. не було надано відомостей про арешт майна, а саме доказів внесення обтяження (арешту) щодо спірного майна до Державного реєстру прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а ДП «Сетам» не було перевірено, чи дійсно майно щодо реалізації якого подано заявку, є арештованим майном та підлягає продажу відповідно до Порядку. Як встановлено судом та вказана обставина не спростована позивачами, приватний виконавець перед реалізацією і подачею заявки до ДП «Сетам» на реалізацію спірного нерухомого майна, що належить боржнику, перевіряв інформацію про наявність обтяжень на спірне нерухоме майно, зокрема арешту, заборони відчуження, іпотеки. Проте, така інформація у відповідних реєстрах була відсутня, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 04.08.2021. Таким чином, на час направлення державним виконавцем до ДП «Сетам» заявки на реалізацію спірного майна, тобто станом на 05.08.2021 року, в установленому законом порядку були відсутні зареєстровані відомості про обтяження спірного нерухомого майна. Враховуючи наведене, позивачі не довели порушення норм закону під час проведення спірних електронних торгів, які вплинули чи могли вплинути на результат торгів, а також не довели порушення їх прав і законних інтересів під час проведення спірних електронних торгів. Тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог щодо визнання електронних торгів недійсними. Суд звертає увагу, що правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника електронних торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів, що передбачено пунктом 8 розділу X Порядку реалізації майна, та вказано, що акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Тобто вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Згідно з частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару (частина перша статті 658 ЦК України). Згідно із пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу X Порядку реалізації арештованого майна). Отже, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів. Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Отже у разі ухвалення судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору. Звертаючись із позовом про визнання недійсними електронних торгів, позивачі пред`явили позов лише до однієї із сторін правочину - продавців приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Ванжи О. В. та організатора електронних торгів - ДП «Сетам». Тобто, у цій справі в якості відповідачів залучені продавці, тобто лише одна сторона правочину (договору купівлі-продажу, оформленого за результатами торгів), та не залучено в якості відповідача покупця майна - переможця електронних торгів ТОВ «Дірексіон». Необхідність залучення до участі у справі покупця в якості відповідача стверджується, зокрема, постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 911/845/17, від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17, а також постановою Великою Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача. Після спливу вказаного строку, суд може залучити до участі у справі співвідповідача виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Разом з тим, клопотання про залучення ТОВ «Дірексіон» в якості відповідача не було подане позивачами і представник позивача таким правом не скористався. Виходячи з наведеного, якщо позивач не заявляє клопотання про залучення інших співвідповідачів у справах, в яких наявна обов`язкова співучасть, тобто коли неможливо вирішити питання про обов`язки відповідача, одночасно не вирішивши питання про обов`язки особи, не залученої до участі у справі в якості співвідповідача, суд відмовляє у задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 11 вересня 2019 року у справі № 200/8461/15-ц). Вказане є ще однією підставою для відмови у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з неправильним визначенням кола учасників у справі, неподанням позову до особи, яка має бути відповідачем у справі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем, відповідачами не компенсуються. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed