Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-22 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Аргументи учасників справи. Позивач до канцелярії Київського районного суду м. Харкова надав заяву, якою позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити. Відповідачем на адресу суду подано відзив. Участь у справі сторін. У судове засідання позивач, належним чином повідомлений про дату, час і місце цього засідання, не з`явився, в матеріалах справи наявне клопотання останнього про розгляд справи за його відсутності, яким він позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник позивача Дмітрієв О.І. у судовому засіданні вимогу позову [PERSON] підтримав, просив задовольнити. У судове\~засідання відповідач, належним чином\~повідомлений\~про дату, час і місце цього засідання, не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, згідно відзиву поданого до суду у задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі. Рух справи. Ухвалою судді\~Дзержинського районного\~суду м.\~Харкова від\~15.06.2022\~позовну заяву\~залишено без руху. 14.11.2022 постановлено ухвалу, якою прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовною заявою, розгляд справи постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 18.05.2023 клопотання представника Харківської міської ради Марченко М.С. про передачу за підсудністю цивільної справи за позовом [PERSON] до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задоволено. Цивільну справу передано на розгляд Київського районного суду м. Харкова. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 12.06.2023 прийнято до провадження вказану справу, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.08.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, свідка [PERSON] , дослідивши надані позивачем докази, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин [INFO] померла [PERSON] , про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) 27.04.2021 року складено актовий запис № 8503. Після смерті [PERSON] у межах шестимісячного строку позивач не вчиняв дій, спрямованих на прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту на його ім`я. Про існування заповіту позивачу стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Про те, що [PERSON] заповіла позивачу за життя все своє майно [PERSON] дізнався у перших числах лютого 2022 року від свідка [PERSON] , який повідомив суду про те, що позивач у встановлений законом строк не подав до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки за життя останньої не знав про існування заповіту на його ім`я. Після цього, [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Варнікової К.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте отримав відмову, оскільки відсутнє підтвердження факту прийняття спадщини та відсутністю заведеної спадкової справи. Усно нотаріус роз`яснила позивачу, що він пропустив строки для подання заяви про прийняття спадщини. До своєї відповіді нотаріус додала позивачу Повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть [PERSON] , оскільки свідоцтво про смерть останньої у [PERSON] відсутнє. Також, нотаріусом надано [PERSON] . Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) № 68461697, з якої вбачається, що у Спадковому реєстрі відсутні відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] . Перед зверненням з даним позовом до суду позивач з`ясував, що із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори інші спадкоємці не зверталися, спадкова справа не заводилася, відповідне повідомлення від нотаріуса Сафонову С.І. не надсилалося та не розміщувалася в пресі інформація про наявність заповіту [PERSON] . Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду За приписами ч. 1 ст.\~2\~ЦПК\~України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно ст.ст.\~1217,\~1218\~ЦК України\~спадкування здійснюється\~за заповітом\~або за\~законом,\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Статтею 1216\~ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України). Відповідно до статей 1268-1270\~ЦК\~України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець,\~який бажає\~прийняти спадщину,\~але на\~час відкриття\~спадщини не\~проживав постійно\~із спадкодавцем,\~має особисто\~подати нотаріусу\~або в\~сільських населених\~пунктах -уповноваженій\~на це\~посадовій особі\~відповідного органу\~місцевого самоврядування\~з заяву\~про прийняття\~спадщини.\~Для прийняття\~спадщини встановлюється\~строк у\~шість місяців,\~який починається\~з часу відкриття спадщини. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272\~ЦК\~України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року за № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указом Президента України № 573/2022 від 12 серпня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України за №2500-ІХ від 15 серпня 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Згодом Указом Президента України №757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України за № 2738-ІХ від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. 29.06.2022 внесені зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд,

Outcome: approved