Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-28 00:00:00

29 грудня 2022 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Під час слухання справи як третю особу було залучено [PERSON] . В позовних вимогах позивач просить: визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Вимоги позову обгрунтовані тим, що [INFO] померла бабуся позивача - [PERSON] . Як зазначає позивач, після смерті бабусі відкрилась спадщина на квартиру. Батько позивача на якого був складений померлою заповіт, відмовився від прийняття спадщини. 14.02.2022 року позивач звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй було повідомлено про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, так як було пропущено строк на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та постановою від 14.02.2022 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії. Також позивач зазначає, що інші спадкоємці, які б претендували на отримання спадщини відсутні. Позивач вважає, що вона з поважних причин пропустила строк на звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки в той період вона перебувала на стаціонарному лікуванні разом з донькою, яка потребує постійного стороннього догляду. В судовому засіданні представник позивача та третьої особи заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач уповноваженого представника в судове засідання не направив, хоча належним чином був повідомлений про час та місце слухання справи, звернувся до суду із заявою про слухання справи у відсутність їх представника. У відзиві, який 20.03.2023 року надійшов до суду, представник відповідача у вирішенні позовних вимог поклався на розсуду суду ста просив прийняти рішення згідно норм чинного законодавства. На підставі положень статті 223 ЦПК України суд ухвалив про подальше слухання справи у відсутність представника відповідача. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, тобто обов`язок доказування покладений на сторони. Дослідивши матеріали справи, вислухавши представника позивача та третьої особи, врахувавши процесуальні заяви сторін, оцінивши в сукупності надані суду докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Як встановлено судом, [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть. 09.02.2006 року [PERSON] склала заповіт згідно з яким все своє майно заповіла [PERSON] , [INFO] . [PERSON] заявою від 14.02.2022 року відмовився від прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи, 14.02.2022 року [PERSON] подала [PERSON] , державному нотаріусу Першої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої [INFO] бабусі [PERSON] - квартири [ADDRESS] . Постановою від 14.02.2022 року [PERSON] , державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, що залишилася після смерті [INFO] її бабусі - [PERSON] , у зв`язку з тим, що [PERSON] пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З матеріалів справи вбачається, що в період з 01.08.2022 року по 25.02.2022 року донька позивача - [PERSON] , [INFO] хворіла, перебувала на стаціонарному лікуванні в Київській міській дитячій клінічній лікарні №1 та потребувала догляду матері. Весь час з дитиною, як зазначено у виписці із медичної карти стаціонарного хворого, знаходилась мати - [PERSON] . З урахуванням викладеного, в раховуючи, що позивач пропустила строк звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: partial