Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-07 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. З урахуванням уточнених позовних вимог, позивачка вказує, що 24.09.2022 року її мати заповіла частину квартири за адресою: [ADDRESS] . [INFO] мати позивача померла та після її смерті відкрилась спадщина, до складу, якої входить вказана квартира. У березня 2023 року позивач звернулась до приватного нотаріуса ОМНО Богун І.А.. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину. Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з підстав пропуску строку для подачі заяви про прийнятя спадщини. Разом з тим, позивач зазначає, що пропустила строк з поважних причин, оскільки потребувала певний час на вакцинацію від COVID-19, що унеможливлювало пересуватись громадським транспортом. Крім цього, на території України було введенно військовий стан. Позивач виїжджала за кордон, а після повернення постійно перебувала в стресовому стані, викликаний повітряними тривогами та обстрілами агресора, що унеможливлювало подати заяву про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 11.04.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 08.08.2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою від 15.06.2023 року залучено співвідповідача [PERSON] . Позивачка в судове засідання не з`явилась, надала свої повноваження представнику, який просив судове засідання проводити без їх участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав відзив, в якому позовні вимоги визнав, просив розглядати справу у його відсутність. Представник Одеської міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідоми. Третя особа в судове засідання не з`явилась, повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. Виходячи з наведеного, а також положень ч. 3 ст. 211 ЦПК України, суд вважає, що судовий розгляд справи можливо здійснити на підставі наявних у справі матеріалів. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис 15963 . Згідно заповіту серії [NUMBER], посвідченого 24.09.2022 року ПНОМНО [PERSON] , [PERSON] , належну їй частку в квартирі [ADDRESS] , заповіла [PERSON] . 24.03.2023 року приватним нотаріусом ОМНО Богун І.А. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з тим, що строк для прийняття спадщини, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, пропущений. Згідно Листа приватного нотаріуса ОМНО Богун І.А. від 12.05.2023 року повідомлено, що спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась, так як [PERSON] звернулась до нотаріуса з усною заявою про прийняття спадщини, після спливу шестимісячного строку. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачем є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що іншими спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] є її син [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження та довідкою про реєстрацію, а тому Одеська міська рада не є належним відповідачем у справі. Згідно Правової позиції Верховного Суду України у справі № 6-85цс12, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Посилаючись на поважність причин пропуску строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивач зазначила, що на території України було введено військовий стан, вона на деякий час виїжджала за кордон, відбувались постійні обстріли агресора. Крім цього, на території України був запроваджений карантин з метою запобігання поширенню COVID-19. Згідно Указу Президента №64/2022, з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи, що визнання позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтереси інших осіб, суд вважає за необхідне задовольнити позов в частині вимог до [PERSON] . На підставі викладеного, ст.ст.263, 264,265,268, 273,315 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, , ЦК України,

Outcome: partial