Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-24 00:00:00

Заступник керівника Уманської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі: Христинівської міської ради до [PERSON] про стягнення заборгованості із сплати орендної плати за земельну ділянку водного фонду, розірвання договору оренди водного об`єкта, зобов`язання повернути водний об`єкт та земельну ділянку водного фонду і просить: -Стягнути із [PERSON] ( [NUMBER], [ADDRESS] ) на користь Христинівської міської ради (вул. Соборна, 30, м. Христинівка Уманський район, Черкаська область, 20001, код 33319218) 14 801 (чотирнадцять тисяч вісімсот одну) грн. 77 коп заборгованості зі сплати орендної плати за земельну ділянку водного фонду, зарахувавши їх на рахунок (ІВАN ) - UA598999980334189815000023757, отримувач - ГУК у Черк.обл./тг м. Христин/18010900, код отримувача - 37930566, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету - 18010900) та 2 629 (дві тисячі шістсот двадцять дев`ять) грн. 95 коп заборгованості зі сплати орендної плати за водний об`єкт, зарахувавши їх на рахунок (ІВАN ) - UA248999980334129859000023757, отримувач - ГУК у Черк.обл./тг м. Христин/22130002, код отримувача - 37930566, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету - 22130002), згідно договору оренди водного об`єкта від 12.13.2020, що укладений між Верхняцькою селищною радою та [PERSON] . Розірвати договір оренди водного об`єкта від 12.03.2020, що укладений між Верхняцькою селищною радою та [PERSON] , право оренди за яким зареєстровано за [PERSON] у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 26.08.2020 за № 37981535. Зобов`язати [PERSON] повернути водний об`єкт та земельну ділянку водного фонду площею 4,3158 га кадастровий номер 7124655300:01:001:0178, що розташовані в межах смтВерхнячкаХристинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області. Судові витрати стягнути з відповідача на користь Черкаської обласної прокуратури (18000, м. Черкаси, бульвар Шевченка, 286, код за ЄДРПОУ 02911119, р/р UA138201720343160001000003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ). Обгрунтовуючи позовні вимоги прокурор зазначав, що 12.03.2020 між Верхняцькою селищною радою в особі селищного голови Дорошенка Богдана Вікторовичата переможця земельних торгів - [PERSON] (далі по тексту [PERSON] , відповідач) укладено договір оренди водного об`єкта для рибогосподарських потреб (далі по тексту - Договір). Відповідно до п. 1 Договору орендодавець передав, а орендар прийняв у строкове платне користування водний об`єкт для рибогосподарських потреб, а саме: ставок площею 4,3158 га, що розташований в межах смтВерхнячкаХристинівського району Черкаської області на струмку без назви, що є правою притокою р. Уманка, яка є лівою притокою р. Ятрань, що є правою притокою р. Синюха, яка є лівою притокою р. Південний Буг. Відповідно до п. 2 Договору об`єктом оренди являється вода (водний простір) водного об`єкта об`ємом 27,637 тис. м3 та земельна ділянка під водним об`єктом площею 4,3158 га, кадастровий номер 7124655300:01:001:0178. Водний об`єкт за Договором передано без розміщеної на ньому гідротехнічної споруди (п. 3 Договору). Договір укладено строком на 25 років із переважним правом на його поновлення (п. 8 Договору). У відповідності до п. 9 Договору орендна плата вноситься орендарем за воду (водний простір) у розмірі 1334,70 грн. у рік, код платежу - 22130002, та за земельну ділянку під водним об`єктом у розмірі 6999,02 грн. у рік або 10,55% від нормативно грошової оцінки землі за місцем її розташування, код платежу 18010900. П. 11 Договору визначено, що орендна плата вноситься щомісячно пропорційно річній орендній платі не пізніше 30 числа місяця наступного за звітним. У разі невнесення орендної плати у строки, визначені договором, справляється пеня з розрахунку 0,3 % річних облікової ставки НБУ, діючої на день виникнення податкового боргу від несплаченої суми за кожен день прострочення (п. 13 Договору). За змістом п. 30 Договору орендодавець має право вимагати від орендаря використання об`єкта оренди відповідно до умов договору оренди та своєчасного внесення орендної плати з урахуванням коефіцієнта індексації; розірвати договір оренди в односторонньому порядку у разі несплати орендної плати більш ніж за три місяці, заборгованості по орендній платі до бюджетів всіх рівнів. Зазначеним правам орендодавця кореспондують обов`язки орендаря, у тому числі приступити до використання об`єкта оренди в строки, встановлені договором оренди, та своєчасно вносити орендну плату з урахуванням змін коефіцієнта індексації (п. 33 Договору). За змістом п. 40 Договору його дія припиняється шляхом його розірвання за взаємною згодою сторін або за рішенням суду на вимогу однієї із сторін внаслідок невиконання іншою стороною передбачених договором обов`язків та випадкового знищення, пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає його використанню, нецільового використання об`єкта оренди, а також з інших підстав, визначених законом. Право оренди земельної ділянки зареєстровано за відповідачем у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 26.08.2020 (номер запису про інше речове право - 37981535). Відповідно до наданої Христинівською міською радою інформації за [PERSON] станом на 01.04.2023 рахується заборгованість по орендній платі за землю у розмірі 14 801,77грн, у тому числі; за 2021 рік - 5 042,3 грн; за 2022 рік - 7 640,60 грн; за 2023 рік - 2 118,87 грн. Заборгованість по орендній платі за воду (водний простір) у розмірі 2 629,95 грн утворилася за період; за 2021 рік - 961,56 грн; за 2022 рік - 1 334,70 грн; за 2023 рік - 333,69 грн. Незважаючи на те, що за умовами Договору орендна плата має вноситися щомісячно пропорційно річній орендній платі не пізніше 30 числа місяця наступного за звітним, [PERSON] орендну плату за використання водного об`єкта упродовж 2021 - 2023 років не сплачував. Наведене свідчить про систематичне порушення відповідачем умов Договору в частині повноти та своєчасності сплати орендної плати та є підставою для стягнення заборгованості, розірвання договору оренди водного об`єкта та його повернення. В судовому засіданні прокурор Школьна А.В. підтримала позовну заяву, посилаючись на зазначені в позовній заяві підстави та просила позов задовольнити. Від представника позивача надійшла до суду заява, в якій остання просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду до суду не з`явився, про причини не явки не повідомив. Відзиву на позов від відповідача до суду не надходило. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши її дійсні обставини, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши її дійсні обставини, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов наступного. Статтею 13 Конституції України визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, що знаходяться на території України є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Відповідно до п. 5 ст. 92 Конституції України виключно законами України визначаються засади використання природних ресурсів, виключної (морської) економічної зони, континентального шельфу, освоєння космічного простору, організації та експлуатації енергосистем, транспорту і зв`язку. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини. У відповідності до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Пунктом 3 ст. 3 ст. 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору, який передбачає, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно зі ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За змістом ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами. Відповідно до ст. 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. За статтею 1 Водного кодексу України (далі по тексту - ВК України), водний об`єкт це природний або створений штучно елемент довкілля, в якому зосереджуються води (море, лиман, річка, струмок, озеро, водосховище, ставок, канал, а також водоносний горизонт). Також ст. 1 ВК України дає визначення поняття ставка як штучно створеної водойми місткістю не більше 1 млн. кубічних метрів. Усі води (водні об`єкти) на території України становлять її водний фонд. До водного фонду України належать, поверхневі води, у тому числі серед інших, штучні водойми (водосховища, ставки) - стаття 3 ВК України. Згідно зі ст. 6 ВК: до водних об`єктів загальнодержавного значення належать: 1) внутрішні морські води, територіальне море, а також акваторії морських портів; 2) підземні води, які є джерелом централізованого водопостачання; 3) поверхневі води (озера, водосховища, річки, канали), що знаходяться і використовуються на території більш як однієї області, а також їх притоки всіх порядків; 4) водні об`єкти в межах територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а також віднесені до категорії лікувальних. До водних об`єктів місцевого значення належать: 1) поверхневі води, що знаходяться і використовуються в межах однієї області і які не віднесені до водних об`єктів загальнодержавного значення; 2) підземні води, які не можуть бути джерелом централізованого водопостачання. З урахуванням наведеного, водний об`єкт який розташований на земельній ділянці водного фонду кадастровий номер 7124655300:01:001:0178 являється водним об`єктом місцевого значення. Український народ здійснює право власності на води (водні об`єкти) через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради. Окремі повноваження щодо розпорядження водами (водними об`єктами) можуть надаватися відповідним органам виконавчої влади та Раді міністрів Автономної Республіки Крим (cт. 6 ВК України). Водокористувачі, серед іншого, мають право використовувати водні об`єкти на умовах оренди (ст. 43 ВК України). Статтею 51 ВК України встановлено порядок користування водними об`єктами на умовах оренди. Так, у користування на умовах оренди для рибогосподарських потреб, можуть надаватися водосховища (крім водосховищ комплексного призначення), ставки, озера та замкнені природні водойми. Водні об`єкти надаються у користування за договором оренди земель водного фонду на земельних торгах у комплексі із земельною ділянкою. Водні об`єкти надаються у користування на умовах оренди органами, що здійснюють розпорядження земельними ділянками під водою (водним простором) згідно з повноваженнями, визначеними ЗК України, відповідно до договору оренди, погодженого з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері водного господарства. Земельною ділянкою є частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Право власності на земельну ділянку поширюється в її межах на поверхневий (ґрунтовий) шар, а також на водні об`єкти, ліси і багаторічні насадження, які на ній знаходяться (ст. 79 ЗК України). Землі, зайняті морями, річками, озерами, водосховищами, іншими водними об`єктами, болотами, а також островами, не зайнятими лісами належать до земель водного фонду (ст. 4 ВК України, ч. 1 ст. 58 ЗК України). Одним із суб`єктів права власності на землю є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування (ст. 80 ЗК України). Порядок надання земель водного фонду в користування та припинення права користування ними встановлюється земельним законодавством - ч. ч. 1, 3 ст. 85 ВК України. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Згідно зі ст. 13 Закону України «Про оренду землі» договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Укладення договору оренди земельної ділянки із земель державної або комунальної власності здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування - орендодавця, прийнятого у порядку, передбаченому Земельним кодексом України, або за результатами аукціону ст. 16 зазначеного Закону. Відповідно до ст. 629 ЦКУкраїни договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно зі ст. 206 ЗК України, використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. За приписами ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди. Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Згідно зі ст. 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати і зобов`язаний не вчиняти дій, які б перешкоджали орендареві користуватися земельною ділянкою. Обов`язок землекористувача своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату визначений в ч. 1 ст. 96 ЗК України. За змістом ст.ст. 525, 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом. Ст. 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Отже, у зв`язку з тим, що існуюча заборгованість зі сплати орендної плати за землю у розмірі 14 801,77 грн. та за водний об`єкт у розмірі 2 629,95 грн. виникла внаслідок невиконання відповідачем взятих на себе умовами Договору зобов`язань вносити до бюджету орендну плату за користування на умовах оренди водним об`єктом, у позивача - Христинівської міської ради, як власника цих об`єктів нерухомості, є право вимагати стягнення заборгованих сум у судовому порядку. Згідно зі ст.ст. 24, 25 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати і зобов`язаний не вчиняти дій, які б перешкоджали орендареві користуватися земельною ділянкою. Орендар земельної ділянки зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати орендну плату за земельну ділянку. Відповідно до ч. 1 ст. 96 ЗК України землекористувач зобов`язаний своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Згідно зі ст. 141 ЗК України підставами припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати. Водночас, враховуючи врегулювання відносин, пов`язаних з орендою землі, зокрема, положеннями Цивільного кодексу України, вирішуючи питання про розірвання договору оренди з підстави, передбаченої пунктом «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України, слід також застосовувати положення ч. 2 ст. 651 ЦК України, згідно з якою необхідним є факт істотного порушення стороною договору. За змістом ч. 2 ст. 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору (абз. 2 ч. 2 ст. 651 ЦК України). Тобто йдеться про таке порушення договору однією зі сторін, яке зумовлює неможливість для другої сторони досягти цілей договору. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.02.2018 у справі № 925/1074/17. Також у постанові КГС ВС від 26.06.2018 у справі № 909/815/16 висловлено правову позицію, що положення статей 1, 13, 21, 32 Закону України «Про оренду землі», ст. 141 ЗК України, ст. 651 ЦК України, які регулюють спірні правовідносини, як підставу для розірвання договору оренди землі, визначають систематичну несплату орендної плати, передбаченої договором. Відповідно до п. «д» ч. 1 ст. 141 ЗК України підставою припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата земельного податку або орендної плати. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 листопада 2018 року в справі № 912/1385/17 зазначено, що враховуючи, що до відносин, пов`язаних з орендою землі, застосовуються також положення ЦК України, слід дійти висновку, що при вирішенні судом питання щодо розірвання договору оренди землі за обставин систематичного невнесення орендної плати, застосуванню також підлягають положення частини другої статті 651 ЦК України. Відповідна правова позиція була викладена Верховним Судом України також у постанові від 11 жовтня 2017 року в справі № 6-1449цс17. Стаття 611 ЦК України передбачає різні правові наслідки порушення зобов`язання, до яких належать, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом або розірвання договору, зміна умов зобов`язання, сплата неустойки, відшкодування збитків і моральної шкоди. Застосування такого правового наслідку, як розірвання договору судом, саме з підстави істотності допущеного порушення договору, визначеної через іншу оціночну категорію - значну міру позбавлення того, на що особа розраховувала при укладенні договору, - відповідає загальним засадам цивільного законодавства, до яких за пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України належать, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 березня 2019 року у справі № 183/262/17 зроблено висновок, що частинами першою і другою статті 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Підставою для розірвання договору оренди землі є систематична несплата орендної плати (два та більше випадки). При цьому систематична сплата орендної плати не у повному обсязі, визначеному договором, тобто як невиконання, так і неналежне виконання умов договору, є підставою для розірвання такого договору, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Тлумачення пункту д) частини першої статті 141 ЗК України, частини другої статті 651 ЦК України свідчить, що "несплата орендної плати" охоплює випадки як невиплати орендної плати у цілому, так і її виплата у розмірі меншому, ніж визначеному договором (без урахування індексації, індексу інфляції тощо). Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 зазначив, що у статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів, на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Невиконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду). Згідно зі статтями 13, 15, 21 Закону України "Про оренду землі" основною метою договору оренди земельної ділянки та одним із визначальних прав орендодавця є своєчасне отримання останнім орендної плати у встановленому розмірі. Отже, оскільки законодавець визначає однією із істотних умов договору оренди землі орендну плату, то основний інтерес особи, яка передає майно в оренду, полягає в отриманні орендної плати за таким договором. Порушення цього інтересу має наслідком завдання шкоди, через що сторона (орендодавець) значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору оренди земельної ділянки. Сам факт систематичного порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання такого договору, незважаючи на те, чи виплачена в подальшому заборгованість, оскільки згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідні висновки викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17.06.2021 у справі №485/784/20. Зважаючи на те, що Христинівська міська рада, а відповідно місцевий бюджет, упродовж 2021 - 2023 років недоотримував грошові кошти у зв`язку з несплатою орендної плати за водний об`єкт (землю та водне плесо) [PERSON] , в бездіяльності орендаря вбачається істотне порушення договірних зобов`язань, що є підставою для розірвання договору оренди землі та стягнення заборгованості по орендній платі. Відповідно до ст. 34 Закону України «Про оренду землі» у разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця. На підставі викладеного, [PERSON] зобов`язаний повернути водний об`єкт - ставок Христинівській міській раді, як його власнику. 19.07.2020 набрала чинності постанова Верховної Ради України №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», відповідно до якої у Черкаській області утворений Уманський район у складі територій Бабанської селищної, Баштечківської сільської, Буцької селищної, Дмитрушківської сільської, Жашківської міської, Іваньківської сільської, Ладижинської сільської, Маньківської селищної, Монастирищенської міської, Паланської сільської, Уманської міської, Христинівської міської територіальних громад, а Христинівський район ліквідований (пункт 23 постанови). Прийнятим 17.11.2020 Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування окремих питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій» розділ V «Прикінцеві та перехідні положення» доповнений пунктами 6-1 і 6-2, зі змісту яких слідує, що у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України, припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади. Сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади. Юридична особа - сільська, селищна, міська рада, розміщена в адміністративному центрі сформованої територіальної громади, є правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб - сільських, селищних, міських рад, обраних розформованими територіальними громадами, з дня набуття повноважень новообраною радою. 24 листопада 2020 року, відповідно до Постанови Христинівської міської ТВК, розпочала роботу новообрана Христинівська міська рада VIII скликання, яка стала правонаступником прав та обов`язків усіх юридичних осіб Христинівського району, у тому числі,Верхняцької селищної ради. Правову позицію щодо правонаступництва викладено у постанові Верховного Суду від 06.10.2020 у справі №804/958/17. Публічне правонаступництво органів державної влади, органів місцевого самоврядування є окремим, особливим видом правонаступництва, під яким розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів. У спорах, учасником яких є державний орган, що здійснює функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі. Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції. У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин. Особливістю публічного правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною. Отже, коли відбувається правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи. Фактичним часом переходу адміністративної компетенції від Верхняцької селищної ради до Христинівської міської ради є день набуття повноважень Христинівською міською радою, обраною територіальною громадою. Таким чином, з 24.11.2020 Христинівська міська рада є правонаступником Верхняцької селищної ради у сферах діяльності, а селищна рада втратила повноваження органу місцевого самоврядування, оскільки таке повноваження перейшло до Христинівської міської ради. Судом встановлено, що 12.03.2020 між Верхняцькою селищною радою в особі селищного голови Дорошенка Богдана Вікторовичата переможця земельних торгів - [PERSON] (далі по тексту [PERSON] , відповідач) укладено договір оренди водного об`єкта для рибогосподарських потреб (далі по тексту - Договір). Відповідно до п. 1 Договору орендодавець передав, а орендар прийняв у строкове платне користування водний об`єкт для рибогосподарських потреб, а саме: ставок площею 4,3158 га, що розташований в межах смтВерхнячкаХристинівського району Черкаської області на струмку без назви, що є правою притокою р. Уманка, яка є лівою притокою р. Ятрань, що є правою притокою р. Синюха, яка є лівою притокою р. Південний Буг. Відповідно до п. 2 Договору об`єктом оренди являється вода (водний простір) водного об`єкта об`ємом 27,637 тис. м3 та земельна ділянка під водним об`єктом площею 4,3158 га, кадастровий номер 7124655300:01:001:0178. Водний об`єкт за Договором передано без розміщеної на ньому гідротехнічної споруди (п. 3 Договору). Договір укладено строком на 25 років із переважним правом на його поновлення (п. 8 Договору). У відповідності до п. 9 Договору орендна плата вноситься орендарем за воду (водний простір) у розмірі 1334,70 грн у рік, код платежу - 22130002, та за земельну ділянку під водним об`єктом у розмірі 6999,02 грн у рік або 10,55% від нормативно грошової оцінки землі за місцем її розташування, код платежу 18010900. П. 11 Договору визначено, що орендна плата вноситься щомісячно пропорційно річній орендній платі не пізніше 30 числа місяця наступного за звітним. У разі невнесення орендної плати у строки, визначені договором, справляється пеня з розрахунку 0,3 % річних облікової ставки НБУ, діючої на день виникнення податкового боргу від несплаченої суми за кожен день прострочення (п. 13 Договору). За змістом п. 30 Договору орендодавець має право вимагати від орендаря використання об`єкта оренди відповідно до умов договору оренди та своєчасного внесення орендної плати з урахуванням коефіцієнта індексації; розірвати договір оренди в односторонньому порядку у разі несплати орендної плати більш ніж за три місяці, заборгованості по орендній платі до бюджетів всіх рівнів. Зазначеним правам орендодавця кореспондують обов`язки орендаря, у тому числі приступити до використання об`єкта оренди в строки, встановлені договором оренди, та своєчасно вносити орендну плату з урахуванням змін коефіцієнта індексації (п. 33 Договору). За змістом п. 40 Договору його дія припиняється шляхом його розірвання за взаємною згодою сторін або за рішенням суду на вимогу однієї із сторін внаслідок невиконання іншою стороною передбачених договором обов`язків та випадкового знищення, пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає його використанню, нецільового використання об`єкта оренди, а також з інших підстав, визначених законом. Право оренди земельної ділянки зареєстровано за відповідачем у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 26.08.2020 (номер запису про інше речове право - 37981535). Відповідно до наданої Христинівською міською радою інформації за [PERSON] станом на 01.04.2023 рахується заборгованість по орендній платі за землю у розмірі 14 801,77грн, у тому числі; за 2021 рік - 5 042,3 грн; за 2022 рік - 7 640,60 грн; за 2023 рік - 2 118,87 грн. Заборгованість по орендній платі за воду (водний простір) у розмірі 2 629,95 грн утворилася за період; за 2021 рік - 961,56 грн; за 2022 рік - 1 334,70 грн; за 2023 рік - 333,69 грн. Незважаючи на те, що за умовами Договору орендна плата має вноситися щомісячно пропорційно річній орендній платі не пізніше 30 числа місяця наступного за звітним, [PERSON] орендну плату за використання водного об`єкта упродовж 2021 - 2023 років не сплачував. Наведене свідчить про систематичне порушення відповідачем умов Договору в частині повноти та своєчасності сплати орендної плати та є підставою для стягнення заборгованості, розірвання договору оренди водного об`єкта та його повернення, а відтак позов підлягає до задоволення у повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено повністю, тому з відповідача на користь Черкаської обласної прокуратури необхідно стягнути судовий збір в розмірі 8 052 грн. 00 копійок.

Outcome: approved