Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до суду з позовом, у якому просить визнати за ним право власності на 2/5 частки житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] тітки [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позов аргументує тим, що за життя [PERSON] залишила заповіт, відповідно до умов якого 3/5 частки вищевказаного будинку заповіла йому, і він подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини та отримав свідоцтво про право на спадщину за заповітом, зареєструвавши право на нерухоме майно. Одночасно він вступив в управління спадковим майном, а у 2012 році почав проводити ремонт даху зазначеного будинку. \~ \~ \~ \~До складу спадщини після померлої тітки також увійшли 2/5 частки житлового будинку [ADDRESS] , що складалися з вітальні 2-1 площею 11.4 м кв та житлової кімнати 2-2 площею 13.6 м кв та не були успадковані іншим спадкоємцем за заповітом - [PERSON] . \~ \~ \~ \~Враховуючи, що [PERSON] не прийняв спадщину, він як єдиний спадкоємець [PERSON] в порядку ст. 1274 ЦК України звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте 16 березня 2018 року державний нотаріус Бахмацької районної державної контори своїм листом вих.№59 повідомила його про неможливість видачі такого свідоцтва у зв`язку зі зверненням заінтересованої особи - [PERSON] до нотаріальної контори з заявою про невидачу свідоцтва, в зв`язку зі зверненням до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно. \~ \~ \~ \~10 березня 2021 року відповідно до постанови Чернігівського апеляційного суду УхоВ.М. відмовлено в задоволені позову про визнання права власності на 2/5 частки житлового будинку [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~20 серпня 2021 року він повторно звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в порядку ст. 1274 ЦК України відносно спадкування 2/5 часток вказаного будинку, але державний нотаріус Бахмацької районної державної контори своїм листом вих.104 повідомила його про неможливість видачі такого свідоцтва в зв`язку із невідповідністю нерухомого майна, зокрема - наявність самочинних прибудов, які є невід`ємною частиною житлового будинку до житлового будинку під літерами «А1» та «а5», зі зміною загальної та житлової площі будинку. \~ \~ \~ \~Спадщина - 2/5 частки житлового будинку [ADDRESS] , які складаються з вітальні 2-1 площею 11.4 м кв та житлової кімнати 2-2 площею 13.6 м кв прийнята ним, разом з цим самочинна прибудова «а5» не увійшла до складу спадщини і не може бути ним успадкована. \~ \~ \~ \~Питання стосовно визнання права власності на самочинну прибудову «а5» в порядку ч.3 ст.376 ЦК України може бути порушено ним лише після набуття права власності\~на 2/5\~частки житлового будинку [ADDRESS] та отримання земельної ділянки в установленому законом порядку. Одночасно він не може успадкувати зазначену частку спадкового майна, оскільки воно нерозривно зв`язане з самочинною прибудовою. У письмових пояснень третя особа [PERSON] у задоволенні позову [PERSON] просить відмовити. В обгрунтування позиції зазначає, що [PERSON] не є спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину після померлої [INFO] [PERSON] Померла [PERSON] на випадок своєї смерті склала заповіт 03.02.1994, яким 2/5 частки будинку [ADDRESS] заповіла його, [PERSON] , дочці - [PERSON] 3/5 частки вищевказаного спадкового будинку [PERSON] 21.01.1999 заповіла [PERSON] , який спадщину не прийняв у зв`язку з виїздом за кордон. Спірні 2/5 частки будинку до 1993 року належали [PERSON] , яка була рідною сестрою [PERSON] . Після смерті [PERSON] у 1993 році [PERSON] оформила право на спадщину на частку спадкового будинку, але не користувалася нею. Починаючи з 1993 року він з сім`єю почали користуватися 2/5 частками будинку та земельною ділянкою по [ADDRESS] . Рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 03 листопада 2009 року [PERSON] визначено додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, проте заяви нотаріусу не подала, оскільки проживала в Данії. У 2006 році він почав ремонтні роботи та реконструкцію спірного будинку, розібрав ганок та на його місці побудував кухню. У період з 2010 по 2015 рік демонтував грубу всередині будинку, зробив додаткову перегородку в житловому приміщенні, арку, змінив всі дерев`яні вікна на пластикові, перекрив підлогу, стелю, поставив новий паркан з металопрофілю, обклав свою частину будинку сайдингом, демонтував старий хлів, постановив нову дерев`яну вбиральню. Він облаштував окремий вихід, двір, огорожу, водопостачання, протягом майже 14 років сплачує комунальні послуги та податок на землю. Ухвалою судді 07 вересня 2021 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду 01 грудня 2021 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, - [PERSON] . Ухвалою суду 15 лютого 2022 року відмовлено в задоволенні клопотання представника третьої особи адвоката Семенка В.І. про зупинення провадження по справі та за результатами підготовчого судового засідання призначено справу до судового розгляду по суті на 07 квітня 2022 року. З 08.03.2022 змінено підсудність судових справ Ніжинського міськрайонного суду розпорядженням Голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~З 05.05.2022 відновлено територіальну підсудність судових справ Ніжинського міськрайонного суду розпорядженням Голови Верховного Суду від 04.05.2022 №27/0/9-22. Ухвалою суду 30 червня 2022 року задоволено клопотання третьої особи [PERSON] та зупинено провадження по справі до набрання законної сили рішенням у справі №740/1665/22 за позовом [PERSON] до Ніжинської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду 27 червня 2023 року провадження по справі поновлено та призначено до судового розгляду по суті на 28 липня 2023 року. У судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав позов за вищевикладених у ньому обставин. Пояснив, що спадщину після смерті рідної тітки [PERSON] він прийняв за законом. На час смерті [PERSON] він з сім"єю проживав по [ADDRESS] , працював вахтовим методом. Упродовж місяця 15 днів був вдома. Оскільки [PERSON] була похилого віку і потребувала догляду, то з нею постійно хтось з його сім"ї ночував, здійснював догляд - він, його дружина чи діти. Після смерті [PERSON] у 2004 році він у її будинку постійно почав проживати. Він звертався до суду з позов про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, який був задоволений та в подальшому прийняв спадщину після [PERSON] за заповітом на 3/5 частки спірного будинку. На інші 2/5 частки будинку він вважав, що спадщину прийняли члени родини [PERSON] , оскільки так вони йому сказали. Про те, що це не так, він дізнався лише коли [PERSON] у 2017 році звернувся до нього підписати якісь документи. Зрозумівши, що спадщину ніхто з сім"ї [PERSON] не прийняв, звернувся до нотаріуса для прийняття спадщини за законом. Цими питаннями займалася дружина та адвокат. На якій підставі була видана довідка виконкомом Ніжинської міської ради про склад сім"ї [PERSON] на час її смерті йому не відомо. Всі документи на підтвердження родинних відносин між ним і спадкодавицею [PERSON] повинні бути в матеріалах цивільної справи. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - адвокат Семенок В.І. у задоволенні позову просив відмовити з посиланням на те, що позивач не прийняв спадщину після померлої [INFO] [PERSON] , не доведено родинних відносин між позивачем і спадкодавцем. Представник відповідача - Ніжинської міської ради Чернігівської області в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності та визнання позову. Заслухавши позивача, представника третьої особи, дослідивши матеріали справи та з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та дійшов наступного висновку. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ [INFO] помела [PERSON] , про що відділом реєстрації актів цивільного стану Ніжинського міського управління юстиції Чернігівської області зроблено відповідний актовий запис за № 219, про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 16). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . За життя, 21 січня 1999 року [PERSON] склала заповіт, який був посвідчений Ніжинською міською\~державною нотаріальною\~конторою та зареєстрований в реєстрі за № 1-204, відповідно до якого 3/5 частки житлового\~будинку [ADDRESS] заповіла [PERSON] (а.с.34). Згідно заповіту\~від 03.02.1994\~ [PERSON] \~заповіла [PERSON] \~2/5\~житлового будинку [ADDRESS] (а.с. 35). Рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівськкої області від 01.06.2005, яке набрало законноїсили 04.07.2005, [PERSON] визначено додатковий строк для прийняття спадщини після [PERSON] терміном три місці (а.с. 36 на звороті). [PERSON] 25.07.2005 подано заяву нотаріусу про прийняття спадщини за заповітом та 11.01.2006 йому видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно - 3/5 частини житлового будинку [ADDRESS] \~(а.с.33, 48). Як вбачається з постанови Чернігівського апедяційного суду від 10.03.2021 у справі №740/3305/2020 ( а.с. 62) за позовом [PERSON] до Ніжинської міської ради, [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю, судом встановлено, що рішенням Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 03.11.2009, яке набрало законної сили, [PERSON] визначено додатковий строк терміном 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подачі заяви до Ніжинської міської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після [PERSON] , яка померла [INFO] . Матеріали справи не містять відомостей щодо прийняття [PERSON] спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . 05.12.2017 [PERSON] подав нотаріусу заяву, у якій вказав, що спадщину після [PERSON] він прийняв та просив видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом на частину будинку [ADDRESS] (а.с.52). В матеріалах спадкової справи до майна померлої [PERSON] міститься довідка від 08.12.2017 №3281 вуличного комітету, підпис голови якого засвідчений начальником відділу роботи з ОСН та ВПО виконовчого комітету Ніжинської міської ради, видана [PERSON] , згідно з якою померла [INFO] [PERSON] на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . На день смерті склад сім"ї був: [PERSON] - племінник (а.с. 52 на звороті). Згідно з довідкою виконовчого комітету Ніжинської міської ради від 24.06.2022 №01.1-15/6-818 інформацію у довідці від 08.12.2017 №3281 про те, що на день смерті до складу сім`ї [PERSON] входив [PERSON] - племінник, зазначено помилково. Вчинення нотаріальної дії - видачу [PERSON] свідоцтва про правона спадщину за законом після смерті [PERSON] нотаріальною конторою зупинено до вирішення у суді справи за позовом [PERSON] про визнання за ним права власності на спірну частину будинку за набувальною давністю, про що повідомлено [PERSON] листом від 16.03.2018 вих. № 59 (а.с. 60). Представником [PERSON] 13.08.2019 подано нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на частину будинку [ADDRESS] (а.с.60 на звороті). Постановою в.о. державного нотаріуса Ніжинської міської державної нотаріальної контори Чернігівської області від 19.08.2019 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 2/5 частки житлового будинку в [ADDRESS] , у зв"язку з наявністю спору про право стосовно спадкового будинку, який перебуває на розгляді у суді (а.с. 61 на звороті). \~ \~ \~ \~У задоволенні позову [PERSON] до Ніжинської міської ради, [PERSON] про визнання права власності на спірні 2/5 частки будинку за набувальною давністю у справі №740/3305/20 відмовлено постановою Чернігівського апеляційного суду від 10.03.2021 (а.с.62-66). \~ \~ \~ \~Ніжинською міською державною нотаріальною конторою 20.08.2021 за вих. №104 [PERSON] повідомлено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на спірну частку будинку немає можливості через наявність самочинних прибудов (а.с. 9). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. За змістом ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ч. 1 ст. 1258 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з дня відкриття спадщини і протягом якого відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Частиною 2 ст. 1270 ЦК України передбачено, що якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 12 ЦПК України). Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом (ч. 4 ст. 82 ЦПК України). Як убачається\~із матеріалів\~справи,\~за життя\~ [PERSON] \~заповіла [PERSON] \~2/5\~належного [PERSON] \~житлового будинку [ADDRESS] , а [PERSON] - 3/5 цього житлового будинку. Спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] . Спадкоємці за заповітом [PERSON] та [PERSON] у встановлений ч. 1 ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк з часу відкриття спадщини її не прийняли. Додатковий строк для прийняття спадщини був визначений судом як [PERSON] , який в його межах спадщину за заповітом на 3/5 частки будинку прийняв, так і [PERSON] , яка в його межах спадщину за заповітом на 2/5 частки будинку не прийняла. Відтак, у зв`язку із неприйняттям [PERSON] спадщини за заповітом на 2/5 частки будинку, у відповідності до ч. 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування за законом одержали особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу, тобто спадкоємці за законом у порядку черговості, жоден з яких упродовж встановлених ч. 2 ст. 1270 ЦК України трьох місяців з моменту неприйняття [PERSON] спадщини за заповітом, не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, та жоден з яких не вважається таким, що прийняв спадщину на підставі ч.3 ст. 1268 ЦК України, у тому числі і [PERSON] , оскільки постійно не проживав разом із [PERSON] на час відкриття спадщини, що слідує з наданих ним суду пояснень та підтверджується копією довідки виконавчого комітету Ніжинської міської ради від 08.12.2017 №3281 (а.с. 52 на звороті), згідно з якою померла [INFO] [PERSON] на день смерті була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] , тоді як відповідно до відомостей паспорту громадянина України [PERSON] місце його проживання за цією адресою зареєстровано тільки 27.07.2010 (а.с. 4 на звороті). Інформацію ж у довідці від 08.12.2017 №3281 про те, що на день смерті до складу сім`ї [PERSON] входив [PERSON] - племінник, зазначено помилково, про що надано довідку виконовчого комітету Ніжинської міської ради від 24.06.2022 №01.1-15/6-818, та внесено відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за заявою [PERSON] про надання [PERSON] нотаріусу завідомо підробленого документу довідку від 08.12.2017 №3281. Крім того, про те, що [PERSON] не прийняв спадщину на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України свідчить і рішення Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 01.06.2005, яким [PERSON] було визначено додатковий строк для прийняття спадщини після [PERSON] (а.с. 36 на звороті), оскільки у разі прийняття [PERSON] спадщини після [PERSON] постійним спільним проживанням з нею на час її смерті не поставало б необхідності у травні 2005 року звертатися до суду і доводити існування поважних причин пропуску прийняття спадщини. Доводи позивача [PERSON] про те, що він постійно проживав на час смерті з спадкодавцем [PERSON] суд відхиляє за їх недоведеністю, так як матеріали справи не містяться доказів таких обставин, відомостей про встановлення такого факту судом в іншій справі не надано, а наявні у справі дані про зареєстроване місце проживання позивача на час відкритя спадщини такі твердження спростовують. Отже, позивачем не доведено, що він у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України прийняв спадщину за законом після смерті [PERSON] . Заява ж про прийняття спадщини після смерті [PERSON] за законом подана у 2017 році, тобто після спливу встановлених ч. 2 ст. 1270 ЦК України трьох місяців з моменту неприйняття [PERSON] спадщини за заповітом. Доказів про визначення судом позивачу додаткового строку для прийняття спадщини за законом позивачем [PERSON] не надано. Крім того, третя особа [PERSON] заперечує належність позивача до кола спадкоємців за законом, зазначаючи про недоведеність його родинних відносин з спадкодавцем [PERSON] . Для підтвердження, що [PERSON] є рідною тіткою позивача [PERSON] необіхдно встановити, що [PERSON] та матір чи батько позивача походять від одних батьків, чи одного з батьків. У матеріалах справи наявні копія свідоцтва про народження позивача [PERSON] , де матір"ю записана [PERSON] , копія свідоцтва про шлюб [PERSON] та [PERSON] , якій після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON] , копія свідоцтва про народження [PERSON] , де батьками записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.54). У справі міститься копія витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шллюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, згідно з яким [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та їй присвоєно прізвище Наймушина (а.с. 55). Документів про батьків [PERSON] суду не надано, що позбавляє можливості переконатися у родинних відносинах її та батьків позивача, зокрема матері позивача. Відомостей про те, що судом був встановлений факт того, що [PERSON] є рідною тіткою позивавча, не надано. За таких обставин, враховуючи вищевикладе, у задоволенні позову [PERSON] про визнання за ним права власності на 2/5 частки житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] тітки [PERSON] слід відмовити. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові на позивача. Відповідно до частин першої - шостої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Судові витрати третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, стягуються на її користь із сторони, визначеної відповідно до вимог цієї статті, залежно від того заперечувала чи підтримувала така особа заявлені позовні вимоги (ч. 12 ст. 141 ЦПК України). Так, третьою особою на підтвердження понесених витрат на правову допомогу надано договір про надання правничої допомоги, укладений 01.09.2021 між ним та адвокатом Семенок В.І., опис виконаних робіт та розрахунок гонорару від 28.07.2023 та квитанції до прибуткового касового ордера від 01.09.2021 за №1/9/21 про прийняття коштів від [PERSON] в сумі 8000 грн за договором від 01.09.2021, та від 27.07.2023 за №1/9/21 про прийняття коштів від [PERSON] на суму 3000 грн за договором від 01.09.2021. Наявність документального підтвердження витрат на правничу допомогу та їх розрахунок є підставою для задоволення вимог про відшкодування таких витрат третьої особи, яка проти позову заперечувала, при ухваленні рішення про відмову у задоволенні позову, у відповідності до ч. 2 ст. 141 ЦПК України. Враховуючи кількість і зміст поданих представником третьої особи процесуальних документів, затрачений час на участь у судових засіданнях, суд, вважає за необхідне стягнути на користь третьої особи витрати на правничу допомогу у сумі 11 000 грн, ураховуючи, що позивач не заявив клопотання про зменшення витрат третьої особи на оплату правничої допомоги, про неспівмірність витрат на оплату правничої допомоги адвоката та не надав суду відповідних доказів. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved