Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-07 00:00:00

\~\~\~\~\~\~Позивач [PERSON] звернувся з позовом до відповідача [PERSON] , третя особа Київський відділ ДРАЦС у місті Одесі ПМУМЮ (м. Одеса), про оспорювання батьківства. \~\~\~\~\~\~Позивач посилається на те, що 20 серпня 2020 року [PERSON] і [PERSON] уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 20 серпня 2020 року [NUMBER] . Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові - [PERSON] , дружині - [PERSON] . Від шлюбу є неповнолітня дитина: [PERSON] , що підтверджує свідоцтвом про народження від 24 вересня 2020 року [NUMBER] , та [PERSON] було записано батьком дитини. Спільне життя з відповідачкою не склалося через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства та виховання дитини. З початку знайомства вони декілька разів зустрічались в м. Одесі та у м. Києві. Зустрічі здійснювались у вихідні дні. Спільно вони не мешкали та не мали спільного побуту. [PERSON] у період 2019 - 2021 року перебувала постійно в м. Одесі. Між ними постійно були сварки та непорозуміння. Відповідачка за період 2019 - 2021 року 5-7 разів приїжджала до позивача у м. Київ. У лютому 2020 року [PERSON] зателефонувала [PERSON] з м. Одеси та повідомила, що вона завагітніла. На пропозицію [PERSON] переїхати в м. Київ проживати спільно, а також народити дитину у м. Києві [PERSON] відповіла відмовою. [PERSON] декілька разів наполягав на своїй пропозиції, пояснюючи, що він працює в Національній поліції та не має можливості постійно їздити до м. Одеси. [PERSON] на початку вагітності перебувала в м. Одесі. У ході неодноразових бесід з [PERSON] , остання розповідала, що постійно зустрічається з іншими чоловіками та проводить вільний час з іншим співмешканцем. Сестра [PERSON] неодноразово бачила [PERSON] у м. Одесі у період її вагітності з іншими чоловіками. На прохання [PERSON] пояснити таку поведінку, [PERSON] спочатку заперечувала будь - які зустрічі з іншими чоловіками, але після тривалих сварок та з`ясувань, зізналась, що кожний день спілкується зі своїм «колишнім» співмешканцем та періодично зустрічається з ним в м. Одесі. [PERSON] вимагав зупинити зустрічі з колишнім співмешканцем але [PERSON] відповіла відмовою; вела аморальний спосіб життя, її постійно бачили з іншими чоловіками у близьких стосунках. З часу народження дитини [PERSON] неодноразово наполягав на переїзді [PERSON] до м. Києва, але вона відмовлялась та постійно знаходила різні підстави. Також вирішила здійснити ремонт в своєму помешканні, постійно та наполегливо просила кошти. Позивач вважає, що актовий запис про народження дитини, в якому він записаний батьком, не відповідає дійсності, це й примусило [PERSON] звернутися до суду з позовом про оспорювання батьківства. \~\~\~\~\~\~Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду повідомлялись належним чином у порядку ст.128,\~131 ЦПК України. \~\~\~\~\~\~Представник позивача у судовому засіданні підтримав позовні вимоги. Відповідачка, її представник, треті особи у судове засіданні не з`явилися, були повідомлені належним чином про час та місце його проведення. \~\~\~\~\~\~ Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню. \~\~\~\~\~\~ У судовому засіданні встановлено, що між [PERSON] і [PERSON] укладено шлюб, який зареєстровано 20.08. 2020 року Ананьївським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). [INFO] у подружжя народилася дитина [PERSON] , актовий запису № 4979 від 24 вересня 2020 року, складений Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса). Відповідачка неодноразово не з`являлася у судове засідання; її представник адвокат Латка І.В. подавав заяви про перенесення слухання справи. 02.06.2022 року Київським районним судом м. Одеси за клопотанням позивача було призначено судово-медичну молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: Чи є кровне споріднення між [PERSON] , [INFO] , та дитиною [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] , [INFO] .? Чи є [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] .? Проведення експертизи доручено експертам Одеського обласного бюро судово медичної експертизи (м.Одеса, пров.Валіховський, 4). Зобов`язано [PERSON] забезпечити явку дитини [PERSON] , [INFO] на виклик експертів. На призначену експертом дату відповідачка не з`явилася до медичної установи. Згодом представник відповідачки адвокат Латка І.В. теж подав клопотання про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи, яке було задоволено ухвалою суду від 15.03.2023 року. Але [PERSON] знов не з`явилася з дитиною до уповноваженої установи для здійснення судової експертизи. Відповідно до статті 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. У роз`ясненнях, викладених у пункті 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» зазначено, що справи про визнання батьківства щодо дитини, яка народилася не раніше 01 січня 2004 року, суд має вирішувати відповідно до норм Сімейного кодексу, зокрема, частини другої статті 128, на підставі будь-яких доказів, що засвідчують походження дитини від певної особи й зібрані з дотриманням норм цивільного процесуального законодавства. Відповідно до пункту 9 указаної Постанови, питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. У разі, коли ухилення сторони у справі зазначеної категорії від участі в експертизі або від подання необхідних матеріалів, документів тощо унеможливлює її проведення, суд відповідно до статті 146 ЦПК України (посилання на ЦПК, який діяв станом на 2006р.) може визнати факт, для з`ясування якого її було призначено, або відмовити в його визнанні (в залежності від того, хто зі сторін ухиляється, а також яке значення має для них ця експертиза). Суд зазначає, що відповідачка мала декілька можливостей для відвідування експертної установи. По справі неодноразово призначалась судово-генетична експертиза для вирішення питання, чи є позивач батьком дитини. Однак, судово-генетична експертиза не була проведена у зв`язку з неявкою відповідачки до експертної установи. З матеріалів справи вбачається, що відповідачка знала про наявність в суді цивільної справи щодо оспорювання батьківства та призначення судово-генетичної експертизи, однак, ухилялася від явки для її проведення і суду не надала будь-яких доказів неявки для проведення експертизи з поважних причин. Суд приходить до висновку, що [PERSON] не зацікавлена у якнайшвидшому вирішенні справи, її дії спрямовані не на захист оспорюваного права, а на затягування судового розгляду, на свідоме розуміння неможливості проведення судової експертизи без її фізичної участі, що порушує розумні строки розгляду справи та принцип рівності сторін. З урахуванням наведених правових положень та встановлених обставин справи суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню .\~\~\~\~

Outcome: approved