Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-24 00:00:00

У грудні 2022 року позивач звернулась до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова», третя особа [PERSON] , в якому просить стягнути на свою користь з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 170 037,70 гривень, моральну шкоду у розмірі 50000 грн., а також судові витрати. В обґрунтування вимог позивач посилається на те, що вона була власником нежитлового приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . На підставі договору дарування від 07 серпня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Похиленко Л.М., відповідно до якого [PERSON] передала безоплатно у власність [PERSON] нежитлове приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Дане приміщення розташоване за адресою: [ADDRESS] . Будинок знаходиться на балансі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова». 30 квітня 2019 року внаслідок прориву комунікацій було затоплено вищевказане приміщення. 13 травня 2019 року стався повторний прорив комунікацій, унаслідок якого знову відбулося затоплення належного позивачу примішення, про що було складено відповідні акти. [PERSON] , який є чоловіком позивача, звертався з претензією до голови правління ОСББ «НА СКВОРЦОВА», однак, спричинена шкода компенсована не була, у зв`язку із чим позивач вимушена звернутись з відповідним позовом до суду. Ухвалою судді про прийняття цивільної справи до свого провадження та відкриття провадження по справі від 23.01.2023 року було постановлено проводити розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» надав відзив, в якому заперечував проти заявлених позовних вимог [PERSON] повністю, зазначаючи, що позивачем не надано підтверджень причини прориву труби, а також наголошував на тому, що позивачем пропущено строк звернення до суду з відповідним позовом, а тому, на думку представника відповідача у задоволені позову слід відмовити. Крім того, представник відповідача зазначив, що [PERSON] не надала належних та допустимих доказів на підтвердження вини відповідача у залитті нежитлового приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , обсягу заподіяної матеріальної та моральної шкоди, а акти про залиття нежитлового приміщення були складені із порушенням вимог закону. Третя особа [PERSON] про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином, проте до судового засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] ,у судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити. Представник відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» Григоржевський М.С. у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову із підстав, зазначених у відзиві, просив суд відмовити у задоволенні позову [PERSON] . Вислухавши у судовому засіданні представника позивача, представника відповідача, вивчивши у судовому засіданні доводи заяви, розглянувши надані стороною позивача документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Під час розгляду справи судом встановлено, що 30 квітня 2019 року внаслідок прориву комунікацій було затоплено нежитлове приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 13 травня 2019 року стався повторний прорив комунікацій, унаслідок якого знову відбулося затоплення вищевказаного приміщення. Нежитлове приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Даний будинок\~знаходиться на\~балансі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова». У зв`язку з проривом комунікацій, внаслідок чого відбулося затоплення нежитлового приміщення №106, було складено акти від 30 квітня 2019 року та 18 травня 2019 року за підписоми [PERSON] , голови [PERSON] та сантехніка Бабаян. Станом на дати прориву комунікацій власником нежитлового приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] була [PERSON] . Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі реєстраційної служби Одеського міського управління юстиції 20 червня 2013 року, [PERSON] та [PERSON] знаходяться у зареєстрованому шлюбі з 20 червня 2013 року, про що здійснено відповідний актовий запис №803. 31 жовтня 2019 року [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» направлено претензію №1 про відшкодування матеріальних збитків завданих залиттям нежитлового приміщення №106 розташованого за адресою: [ADDRESS] . Указана Претензія направлена до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» з проханням сплатити позивачу суму завданого збитку в розмірі 155 637, 70 грн. 19 грудня 2019 року [PERSON] отримано відповідь на претензію № 1 від 31 жовтня 2019 року за вих. № 53, згідно із якою [PERSON] відмовлено в покритті збитків завданих залиттям його приміщення № [NUMBER] , яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (індексний номер витягу - 176610878 від 07 серпня 2019 року), [PERSON] набув право власності на нежитлове приміщення №106, загальною площею 202 кв.м., яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору дарування від 07 серпня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального Похиленко Л.М., відповідно до якого [PERSON] передала безоплатно у власність [PERSON] вищевказане нежитлове приміщення. Згідно висновку № 114/2019 будівельно-технічного експертного дослідження від 27 вересня 2019 року, складеного судовим експертом ПП «Одеський науково-дослідницький центр експертних досліджень ім. Скибінського С.С.» Чорною Ю.П. (свідоцтво №1351, видане Міністерством юстиції України зі строком дії до 01 березня 2022 року), причиною залиття належного позивачу нежилого приміщення №106, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , зазначено прорив комунікацій, що ґрунтується на підставі складених актів від 30 квітня 2019 року та 18 травня 2019 року. Даним висновком також визначено вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень, спричинених залиттям нежитлового приміщення №106, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , де розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття, складає 134 564,17 грн. У результаті проведеного обстеження експертом виявлені пошкодження та руйнування опоряджувальних покриттів в нежитловому приміщенні [ADDRESS] , які пов`язані з дією на них рідини та є характерними наслідками залиття відповідно до положень Методики «Визначення причин залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за її наслідками». Вартість витрат, понесених позивачем у зв`язку з проведенням вищевказаної експертизи, складає 8 000,00 грн., що підтверджується договором №075 від 12 серпня 2019 року, квитанцією до прибуткового касового ордера від 12 серпня 2019 року та актом приймання-передачі висновку № 114/2019 будівельно-технічного експертного дослідження. Крім того, позивачем у якості доказу визначення завданої матеріальної шкоди надано також висновок № 445 товарознавчого дослідження, проведеного судовим експертом ТОВ «Одеський регіональний центр незалежних експертиз» Радзієвською О.О., від 06 вересня 2019 року, відповідно до якого за результатами проведеного дослідження, виїзду на місце залиття, детального огляду та фотографування об`єктів дослідження, які знаходилися за адресою [ADDRESS] , а саме: журналів колекційних «Вікторі» з деталями для будування корабля, млини на штангу, будівельні матеріали (листи ДВП, ДСП, ДСП дуб корабельний та OSB), музичний центр LG, диван розбірний, дриль - шуруповерт Протон ДА-2/18 К, диски пильні, тумба для речей, гантелі, стіл комп`ютерний, шафа для документів та книг, тумба підвісна, чемодан «ретро», стільниця з дубу, обігрівач Saturn ST- НТ7645, віконниці декоративні дерев`яні, було встановлено, що в усіх об`єктів дослідження присутні дефекти. За наявності виявлених дефектів у журналів колекційних «Вікторі» з деталями для будування корабля, листів ДВП, дивані розбірному, дрилі - шуруповерті Протон ДА-2/18К, дисків пильних, тумбі дня речей, столі комп`ютерному, шафі для документів та книг, тумбі підвісній, чемодані «ретро», стільниці з дубу та обігрівачі Saturn ST-HT7645 експлуатація не можлива. За наявності виявлених дефектів у млинів на штангу, листів ДСП, листів ДСП з дубової кори, листів OSB, музичного центру LG, гантелей та віконниць декоративних дерев`яних подальша експлуатація можлива. За результатами проведеного дослідження встановлено, що розмір матеріального збитку, нанесений внаслідок залиття 13 травня 2019 року приміщення «офіс 6» за адресою [ADDRESS] , на дату 29 серпня 2019 року складає всього 21 073,53 грн. Вартість витрат, понесених позивачем у зв`язку з проведенням вищевказаної експертизи, складає 6 400,00 грн., що підтверджується договором №218/19 від 29 серпня 2019 року та квитанцією оплати від 29 серпня 2019 року. Отже, позивач просить стягнути з відповідача завдану матеріальну шкоду у розмірі 155 637,70 грн. та 14 400,00 грн. понесених витрат за проведення дослідження. Суд знаходить доводи позивача щодо стягнення матеріальної шкоди з відповідача обґрунтованими, з наступних підстав. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, як их особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частин 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до частини 1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як встановлено вище, 30 квітня 2019 року внаслідок прориву комунікацій було затоплено нежитлове приміщення №106 загальною площею 202 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 13 травня 2019 року стався повторний прорив комунікацій, унаслідок якого знову відбулося затоплення вищевказаного приміщення, про що було складено акти від 30 квітня 2019 року та 18 травня 2019 року за підписоми [PERSON] , голови [PERSON] та сантехніка Бабаян. Представник відповідача у відзиві на позов зазначив, що не встановлено за яких саме підстав стався прорив комунікацій, а тому вина ОСББ у прориві комунікацій не доведена Згідно ст.ст. 1,4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Майно об`єднання утворюється з:\~майна, переданого йому співвласниками у власність;\~одержаних доходів;\~іншого майна, набутого на підставах, не заборонених законом.\~Майно, придбане об`єднанням за рахунок внесків та платежів співвласників, є їхньою спільною власністю. Відповідно до ч. 1 п. 14 ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Відповідно до ч.2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно зі\~ст.\~18\~Закону України\~«Про об`єднання\~співвласників багатоквартирного\~будинку» об`єднання\~зобов`язане: забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам. Так, будинок за адресою: [ADDRESS] знаходиться на балансі Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» з 2010 року. Відповідно до п. 2 Статуту об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова», затвердженого Протоколом №1 установчих зборів членів, метою створення якого є забезпечення і захист прав співвласників та дотримання обов`язків щодо належного утримання та використання неподільного і загального майна житлового комплексу, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами, завданням та предметом діяльності об`єднання є, зокрема, забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території. Згідно п. 3.1. Статуту майно об`єднання складається з неподільного і загального майна, де до неподільного майна житлового комплексу належать допоміжні приміщення, конструктивні елементи будинку, технічне обладнання, що забезпечує належне функціонування житлового будинку, технічне обладнання будинку, зокрема, загальні будинкові мережі тепло-, водо-, газо -, електропостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали, канали для димовідведення та інше. Відповідно до ст. 20, 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Виконавець зобов`язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про перелік житлово-комунальних послуг, їх вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру цін/тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, їх споживчі властивості тощо; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач, крім іншого, зобов`язаний: утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до вимог п. 7, 8 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель зобов`язаний: здійснювати огляд основних конструктивних елементів, огороджуючих конструкцій будинків і споруд, інженерних мереж, об`єктів благоустрою, розташованих на прибудинкових територіях (зовнішніх та внутрішньобудинкових систем, під`їзних шляхів і тротуарів), і складати відповідні акти; забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів, відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів. Відповідно до Типового переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року, №529 до складу цих послуг належать, зокрема, технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло- гарячого холодного водопостачання водовідведення і зливної каналізації та поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, теплопостачання та зливової каналізації і технічних пристроїв будинків. Згідно із ст. 1192 ЦК України, якщо інше не встановлено законом, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач у силу закону та Статуту має нести відповідальність за належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, в тому числі технічних приміщень та внутрішньо будинкових мереж. З огляду на викладене вище та оцінюючи матеріли справи, суд вважає, що оскільки залиття відбулося внаслідок прориву внутрішньо будинкової камунікації, а тому відповідальність за спричинену шкоду внаслідок залиття має нести Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова». Крім того, під час розгляду справи встановлено, що на час прийняття будинку на управління ОСББ, обладнання, системи та елементи житлового будинку працювали і знаходились в технічно-справному стані. На підтвердження своїх доводів щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач надав суду звіти про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . З наданих висновків вбачається, що розмір матеріального збитку складає 155 637,70 грн. Відповідач не надав суду доказів на спростування вартості вказаного вище відновлювального ремонту та завданого розміру шкоди позивачу . За таких обставин, при визначенні розміру завданої шкоди, суд вважає за можливе покласти в основу рішення надані позивачем висновки, як такі, що узгоджується з дослідженими у суді матеріалами справи. Крім того, стягненню з відповідача підлягають понесені позивачем витрати за складання висновків про вартість майнової шкоди в сумі 14400,00 гривень, що підтверджується договорами та квитанціями оплати. Позивач, також просив відшкодувати з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» на його користь моральну шкоду у розмірі 50 000,00 грн., яку вона зазнала внаслідок порушення її прав з боку відповідача. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях , яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої , членів її сім`ї, у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом. Критерії визначення розміру компенсації моральної шкоди прописані в постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про компенсацію моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року №4, згідно із п. 9 якої, суд визначає розмір відшкодування моральної шкоди залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо). Згідно зі ст. 46 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод (в редакції Протоколу № 11), рішення Європейського суду є обов`язковими для держав-учасниць Конвенції. При цьому Україна офіційно визнала юрисдикцію Європейського суду з питань тлумачення і застосування Конвенції та протоколів до неї. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини завжди призначається компенсація за порушення прав людини. Так, рішенням Європейського суду з прав людини від 27 липня 2004 року у справі «Ромашов проти України» суд присудив заявнику у відшкодуванні моральної шкоди 3000 євро, хоча, заявник не представив жодного документа на підтвердження своїх вимог про відшкодування моральної шкоди. У процесі розгляду заяви суд звернув увагу на те, що згідно з правилом 60 Регламенту Суду будь-яка вимога щодо справедливої сатисфакції має містити перелік претензій і може бути представлено письмово разом з відповідними підтверджуючими документами або свідченнями, «без наявності яких (Суд) може відхилити вимогу повністю або частково». Проте, суд врахував той факт, що в результаті виявлених порушень заявник зазнав моральної шкоди, який не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Право на відшкодування з урахуванням практики Європейського суду з прав людини повинно носити ефективний характер, і має на меті не тільки покриття шкоди завданої потерпілій стороні, а також є засобом попередження з боку відповідача вчинення порушень прав, отже має бути відчутним не тільки для позивача, як позивача але й для відповідача, що спонукало б відповідача вживати заходів щодо зміни практики нехтування положеннями законодавства, і зокрема, сприяло б зменшенню кількості і обсягів скарг і позовних заяв які надходять на адресу національних судів та Європейського суду з України. Згідно із ч. 4 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Слід зазначити, що у цивільному праві України застосовується система генерального делікту, відповідно до якої будь-яке заподіяння шкоди передбачається протиправним і тягне обов`язок причинителя відшкодувати цю шкоду, якщо тільки він не доведе свою правомочність на його заподіяння. Тобто, обов`язок доказування відсутності моральної шкоди в даній справі покладений на відповідача. З урахуванням вищевикладеного, виходячи, зокрема, із принципу справедливості та співмірності, суд вбачає доцільним задовольнити частково позовні вимоги [PERSON] щодо відшкодування їй з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» моральної шкоди та стягнути суму заподіяної моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн. Що стосується вимоги представника відповідача про застосування строків позовної давності, то необхідно зазначити наступне. Під поняттям позовна давність, відповідно до ст. 256 ЦК України, розуміється строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Під час розгляду справи, судом встановлено, що 11 лютого 2021 року Малиновським районним судом м. Одеси було ухвалено рішення у справі № 947/936/20, яким позовні вимоги [PERSON] задоволено частково, а саме: Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» на користь [PERSON] суму заподіяної майнової шкоди в розмірі 142 564,17 гривень. Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» на користь [PERSON] суму компенсації заподіяної моральної шкоди в розмірі 10 000,00 гривень. Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» на користь [PERSON] суму сплаченого судового збору в розмірі 1 635,25 гривень. В інших вимогах [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття, - відмовлено. Постановою Одеського апеляційного суду від 23.08.2022 року апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» задоволено частково. Рішення Малиновського районного суду м. Одеси від 11 лютого 2021 року - скасувано. Постановлено нове судове рішення, яким у задоволенні позову [PERSON] до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття, третя особа - [PERSON] - відмовлено. Стягнуто зі [PERSON] (ІПН [NUMBER] ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» (код ЄДРПОУ 37090000) судові витрати у справі в сумі 2 925,58 грн. Підставою скасування рішення було те, що суд першої інстанції, встановивши факт того, що нежитлове приміщення є спільною власністю [PERSON] та [PERSON] , та на час залиття позивач був співвласником нежитлового приміщення, - вийшов за межі заявлених позовних вимог, предметом яких є виключно питання щодо стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття, що є неприпустимим. Отже [PERSON] дізналась, що саме вона повинна звертатись до суду з позовом щодо відшкодування шкоди, оскільки на період прориву комунікацій саме вона була власником нежитлового приміщення, лише 23.11.2022 року, після отримання та ознайомлення з постановою Одеського апеляційного суду від 23.08.2022 року, про що нею власноруч зазначено у заяві про видачу рішення суду та ознайомлення з матеріалами справи №947/936/20, копія якої міститься у матеріалах справи. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем не пропущено строк для звернення до суду, а тому відсутні підстави для застосування строку позовної давності. Згідно зі ст. 141 ч. 1, 2 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, суд вбачає доцільним стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «На Скворцова» на користь [PERSON] суму сплаченого судового збору, яка пропорційна задоволеним позовним вимогам, та становить 2200,38 грн.

Outcome: partial