Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-30 00:00:00

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 16.06.2023р. надійшла позовна заява [PERSON] до Територіальної громади в особі Маріупольської міської ради Донецької області (третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мостова Р.С.) про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовна заява сформована в системі «Електронний Суд» (а.с. № 4-5) та підписана представником позивачки - адвокатом Брухом А.О. (діє на підставі довіреності від 02.06.2023р. - а.с. № 23). Після усунення недоліків поданого позову ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 26.06.2023р. позовна заява прийнята до розгляду, розгляд справи призначено в загальному позовному провадженні з проведенням підготовчого засідання (а.с. № 40). Цією ж ухвалою витребувано від третьої особи належним чином завірені матеріали спадкової справи після смерті [PERSON] , а також Витяг зі спадкового реєстру. В обґрунтування\~ позовних\~ вимог\~ представник\~позивачки по\~ тексту\~ позову\~зазначав,\~що позивачка є племінницею [PERSON] . За життя [PERSON] склав 10.11.2017р. на ім`я [PERSON] заповіт. [PERSON] помер [INFO] у с. Краснівка (Сонячне) Волноваського району Донецької області. З початком повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну, позивачка вимушена була виїхати до Львівської області, де отримала статус ВПО. Своєчасному зверненню до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за заповітом їй завадило, окрім зазначеного, ще й те, що у [PERSON] були труднощі з отриманням свідоцтва про смерть дядька та для цього прийшлося зверталися до суду з заявою про встановлення факту його смерті. Після отримання свідоцтва про смерть дядька позивачка звернулася до приватного нотаріуса КМНО Мостової Р.С. з заявою про прийняття спадщини за заповітом, втім приватний нотаріус їй листом від 30.05.2023р. роз`яснила, що нею пропущено строк для подачі такої заяви та потрібно звертатися до суду в порядку ч.3 ст. 1272 ЦК України. Представник позивачки вважав, що строк для прийняття спадщини позивачкою пропущено з поважних причин. Отже, посилаючись на норми ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, просив визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини 3 місяці від дня набрання рішенням суду законної сили. Від представника\~позивачки \~адвоката Бруха\~А.О.\~ 19.07.2023р.\~та \~31.07.2023р.\~ надійшли\~заяви \~про \~підтримання \~позовних вимог,\~по тексту\~яких останній\~ просив\~справу \~розглядати \~за \~їх \~ \~ \~ \~ \~ \~ з\~позивачкою \~ відсутності,\~а також\~зазначив,\~що він\~ заперечує\~проти ухвалення\~заочного рішення,\~оскільки відповідач\~отримав копію\~позовної заяви\~з додатками\~та не\~скористався правом\~подачі відзиву\~на \~позов (позов та заяви сформовані в системі «Електронний Суд» -а.с. № 4-5, 37-38, 77-78). Представник відповідача Територіальної громади міста в особі Маріупольської міської ради Донецької області ні в підготовче засідання 20.07.2023р., ні в судове засідання 31.07.2023р., не з`явився, про дату розгляду справи був повідомлений належним чином, у справі наявні підтвердження отримання викликів суду на е/пошту, а також розміщення оголошення на сайті «Судова влада України» (а.с. № 44, 69, 70), при причини неявки суд не сповістив. Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Мостова Р.С. ні в підготовче засідання 20.07.2023р., ні в судове засідання 31.07.2023р., також не з`явилася, про дату розгляду справи була повідомлена належним чином, у справі наявні підтвердження отримання викликів суду засобами поштового зв`язку та на е/пошту (а.с. № 46, 71). Листом від 20.07.2023р. приватний нотаріус просила справу розглядати справу за її відсутності (а.с. № 61-62), а також суду направила Витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) та Витяг зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а.с. № 63-64, 65). Підготовче засідання\~у відповідності\~до положень\~ст.\~197\~та ч.3\~п.2\~ст.200\~ЦПК України\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ було\~проведено \~20.07.2023р.\~(а.с.\~№ 66). З урахуванням поданих до суду заяв представника позивачки адвоката Бруха А.О. та приватного нотаріуса КМНО Мостової Р.С., неявки представника відповідача при належному повідомленні про дати розгляду справи судом, розгляд справи у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України здійснювався 31.07.2023р. без фіксування судового процесу технічними засобами. Підстав для\~ухвалення по\~справі заочного\~рішення у\~цій справі\~немає,\~оскільки відсутня\~сукупність \~умов \~для \~ухвалення заочного\~рішення,\~яка передбачена\~ст.\~280\~ЦПК України.\~Так \~в \~нашому випадку,\~немає згоди\~позивачки (представника\~позивачки)\~ на\~ухвалення у\~справі заочного\~рішення \~по тексту\~заяви до\~суду від\~ 31.07.2023р. (вимоги п.4 ч.1 ст. 280 ЦПК України). Суд, вивчивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази на підставі положень ст. 89 ЦПК України та у сукупності з нормами чинного законодавства України, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів (ч. 1. ст.4 ЦПК України). Суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. (ч. 1. ст.13 ЦПК України). Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання їм заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила\~ частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є племінницею [PERSON] , по матері [PERSON] (а.с. № 14, 15, 17). Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 02.09.2022р. у справі № 459/1789/22 було задоволено заяву [PERSON] та встановлено факт смерті [PERSON] , [INFO] , що помер [INFO] в с. Краснівка (Сонячне) Волноваського району Донецької області (а.с. № 11-12). Про смерть [PERSON] , який помер [INFO] , видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] , актовий запис № 922 від 07.10.2022р. (а.с. № 16). За життя, а саме 10.11.2017р. [PERSON] заповідав [PERSON] все належне йому майно, яке на день смерті виявиться йому належним і на яке він має право, де б воно не було і з чого б воно не складалося. Заповіт посвідчено секретарем виконкому Сонячної (Краснівської) сільської ради Волноваського району Донецької області Харченко О.І., номер у реєстрі нотаріальних дій № 18 (а.с. № 8). З метою подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Мостової Р.С., втім листом від 30.05.2023р. приватний нотаріус роз,яснила позивачці, що та пропустила строк для подачі заяви на прийняття спадщини після смерті [PERSON] , отже має право звернутися до суду в порядку ч.3 ст. 1272 ЦК України із заявою про визначення додаткового строку для подачі такої заяви (а.с. № 10). Витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) який було направлено суду приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мостовою Р.С., підтверджується наявність заповіту від 10.11.2017р. на ім`я [PERSON] у Спадковому реєстрі, номер у реєстрі нотаріальних дій № 18, номер у спадковому реєстрі - 61876733 (а.с. № 63-64). Витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 19.07.2023р., який також було направлено суду приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мостовою Р.С., вбачається, що спадкових справ після смерті [PERSON] заведено не було (а.с. № 65). Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Як зазначено вище у відповідності до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання їм заяви про прийняття спадщини. Пояснюючи причини несвоєчасного звернення із заявою про прийняття спадщини, представник позивачки зазначав, що позивачка [PERSON] (як мешканка Волноваського району Донецької області) після початку повномасштабного вторгнення Російської Федерації 24.02.2022р. була вимушена переїхати на підконтрольну державним органам територію України. Ці обставини підтверджуються довідкою від 22.06.2022р. про взяття [PERSON] на облік як внутрішньо переміщеної особи (а.с. № 7). Також, в матеріалах справи наявні підтвердження тих обставин, що у позивачки були труднощі з отриманням свідоцтва про смерть її дядька [PERSON] , який помер [INFO] у с. Краснівка (Сонячне) Волноваського району Донецької області. Так, свідоцтво про смерть дядька вона отримала лише 07.10.2022р. (а.с. № 16), оскільки для цього вона була змушена звертатися до суду з заявою окремого провадження, в якій ставила питання про встановлення факту смерті [PERSON] . Така заява окремого провадження надійшла до Червоноградського міського суду Львівської області 19.07.2022р. та 02.09.2022р. було ухвалено рішення у цивільній справі № 459/1789/22 про задоволення вимог [PERSON] (а.с. № 11-12, 72). Отже, звернення [PERSON] до приватного нотаріуса КМНО Мостової Р.С. з заявою про прийняття спадщини за заповітом з пропуском строку на подачу такої заяви, не можна вважати недобросовісним користуванням з боку позивачки своїми правами чи будь якими намірами, які б були направлені на порушення чиїх інших прав та інтересів. Крім того, матеріалами справи доведена поважність причин пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини за заповітом після смерті її дядька [PERSON] (вимушеність переїзду позивачки після 24.02.2022р. на підконтрольну державним органами України територію, необхідність звернення до суду з заявою про встановлення факту смерті дядька та отримання свідоцтва про смерть лише після набрання законної сили такого рішення). Судом також перевірено, що інших спадкоємців (крім позивачки), які б претендували на спадщину та своєчасно звернулися з заявою про прийняття такої спадщини, у померлого немає (Витяг зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину (а.с. № 65)), позивачка спадкує за заповітом (а.с. № 8)). Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979р., ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. В постанові Верховного Суду від 17.10.2018р. у справі № 681/203/17-ц зазначено, що, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного \~статтею 1270 ЦК України,\~ для\~прийняття спадщини,\~суд має\~враховувати,\~що такі\~причини визначаються\~в кожному\~конкретному випадку\~з огляду\~на обставини\~справи. Дотримання\~принципу «пропорційності»\~передбачає,\~що \~втручання \~в право\~власності,\~навіть,\~ якщо\~воно здійснюється\~згідно з\~національним законодавством\~і в\~інтересах суспільства,\~все одно\~буде \~розглядатися як\~ порушення\~статті 1\~Першого протоколу,\~якщо не\~було дотримано\~розумної пропорційності\~ між\~втручанням у\~право особи\~та інтересами\~суспільства.\~Вжиті \~державою \~заходи \~мають бути\~ ефективними\~з \~точки \~зору \~розв`язання\~ проблеми\~ суспільства,\~і водночас\~пропорційними щодо\~прав приватних\~осіб.\~Оцінюючи \~пропорційність,\~слід \~визначити,\~чи \~можливо досягти\~ легітимної\~мети за\~допомогою заходів,\~які \~були б\~менш обтяжливими\~для прав\~і свобод\~заінтересованої особи,\~оскільки обмеження\~не повинні\~бути надмірними\~або такими,\~що є\~більшими,\~ніж необхідно\~для реалізації\~ поставленої\~ мети. З огляду на те, що позивачка є спадкоємицею за заповітом після смерті дядька [PERSON] , але у встановлений законом шестимісячний строк не подала до державної нотаріальної контори (чи приватного нотаріуса) заяви про прийняття спадщини, причини пропуску цього строку суд вважає поважними, отже позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню, та суд вважає за можливе визначити позивачці додатковий строк для подачі в нотаріальну контору (чи приватному нотаріусу) заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті дядька [PERSON] , який помер [INFO] , терміном 3 (три) місяця з дня набрання законної сили рішення суду. Обговорюючи питання розподілу судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, з урахуванням того, що представник позивачки по тексту позову просив не стягувати з відповідача судові витрати по справі, суд судові витрати у цій справі покладає на позивачку. На підставі\~викладеного та\~

Outcome: approved