Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-02 00:00:00

До Придніпровського районного суду міста Черкаси звернувся перший заступник керівника Черкаської обласної прокуратури в інтересах Черкаської обласної військової адміністрації, Управління цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації до [PERSON] про стягнення шкоди в порядку регресу. Зазначає у позові, що Черкаською обласною прокуратурою шляхом моніторингу Єдиного державного реєстру судових рішень та опрацювання інформації органів влади встановлено наявність порушення інтересів держави, що полягає у спричиненні матеріальної шкоди, завданої незаконним звільненням працівника, яка на сьогоднішній день залишається не відшкодованою. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 17.08.2021 у справі N° 580/536/20, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021, задоволено позов [PERSON] до Управління цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації (УЦЗ ЧОДА, Управління) про визнання протиправним і скасування рішення та поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Ухвалою Верховного Суду від 14.12.2021\~касаційну скаргу УЦЗ ЧОДА на вищевказані судові рішення повернуто скаржнику. Рішенням суду визнано протиправним та скасовано наказ УЦЗ ЧОДА від 19.11.2019\~№о 59/02.1-02 «Про звільнення [PERSON] », яким головного спеціаліста відділу організації заходів цивільного захисту [PERSON] звільнено з посади, поновлено позивачку на посаді та стягнуто з УЦЗ ЧОДА на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі\~211 828,25 грн та 10 000 грн судових витрат. Зазначений вище незаконний наказ про звільнення [PERSON] виданий начальником УЦЗ ЧОДА Скоробогатовим Юрієм Анатолійовичем , який призначений на посаду за розпорядженням голови Черкаської обласної державної адміністрації №о 96-к від 15.06.2017. На виконання рішення суду у справі N° 580/536/20 Управлінням цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації нараховано [PERSON] \~211 828,25 грн, з яких утримано 38 129,09 грн податку з доходів фізичних осіб (платіжне доручення No 387 від 21.12.2021),\~3177,42 грн військового збору (платіжне доручення No 386 від 21.12.2021) та виплачено\~170 521,74 грн заробітної плати (меморіальний ордер N° 3 від 21.12.2021). На стягнуту судом суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу УЦЗ ЧОДА нараховано та сплачено 46 602,25 грн єдиного соціального внеску ( платіжне доручення No 388 від 21.12.2021). Також УЦЗ ЧОДА сплачено на користь [PERSON] 10 000 грн судових витрат (меморіальний ордер N° 4 від 1.12.2021) Таким чином загальна сума збитків, заподіяних Управлінню цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації внаслідок незаконного звільнення [PERSON] становить (38 129,09 + 3177,42 + 170 521,74 +46602,25 + 10 000) 268 430,5 грн. Згідно інформації ЧОВА та Управління відшкодування збитків у зв`язку з незаконним звільненням [PERSON] колишнім начальником УЦЗ ЧОДА не здійснювалось. Виходячи зі змісту рішення Черкаського окружного адміністративного суду у справі № 580/536/20 є доведеним встановлений судом факт, що звільнення [PERSON] з займаної посади здійснено начальником УЦЗ ЧОДА [PERSON] незаконно, з порушенням вимог винного законодавства. Відповідно до ст.. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації, внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків Пунктом 8 ст. 134 К3пП України передбачено повну матеріальну відповідальність службової особи, винної в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу. Відповідно до ст. 237 КЗпП України суд покладає на службову особу, винну в незаконному звільненні або переведенні працівника на іншу роботу, обов?язок покрити шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації у зв?язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижчеоплачуваної роботи. Згідно абз. 1 розділу 2 Посадової інструкції начальника управління цивільного захисту обласної державної адміністрації, останній здійснює керівництво діяльністю Управління, несе персональну відповідальність за виконання покладених на Управління завдань та прийняті ним рішення. Відповідно до ч. 3 ст. 233 КЗпП України для звернення роботодавця до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної роботі, що мало місце після введення в дію пункту 8 частини першої статті 134 та нової редакції статті 237 КЗпП України (з 11 квітня\~1992\~року) настає повна матеріальна відповідальність винних в цьому службових осіб і обов?язок покрити шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації у зв?язку з оплатою працівникові часу вимушеного прогулу або часу виконання нижче оплачуваної роботи може бути покладено при допущенні ними в цих випадках будь-якого порушення закону, а не лише явного, як передбачалось раніше. Відповідно до ч. 1 ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч. 1 ст.\~1191\~ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.суб?єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені ВіДповіДні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Тобто, даною нормою законодавець визначив право зворотної вимоги до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування. Таким чином, чинне законодавство не містить додаткових підстав для відшкодування майнової шкоди з винних службових осіб, за наказом або розпорядженням яких, звільнення працівника здійснено з порушенням вимог закону. Посадова особа, яка винна у незаконному звільненні працівника, має покрити шкоду, заподіяну установі у повному розмірі сплаченого середнього заробітку за час вимушеного прогулу. Відповідно до ст.. 13-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави у суді, у визначених законом випадках. Згідно ст. ст. 4, 56 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Рішенням Конституційного Суду України від 08.04.1999\~у справі N° 1-1/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає та обгрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств. Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, беззаперечно становлять як державний так і суспільний інтерес, а заподіяння та невідшкодування збитків органу, що фінансується за рахунок державного бюджету, таким інтересам явно не відповідає. Указує, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст.. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, та це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Відповідно до ч. 3 ст. 136 КЗп України покриття шкоди, заподіяної працівником, провадиться шляхом подання роботодавцем позову до місцевого загального суду. Згідно ч. 4 ст. 136 КЗпП України стягнення з керівників підприємств, установ, організацій та їх заступників матеріальної шкоди в судовому порядку провадиться за позовом вищестоящого в порядку підлеглості органу. Відповідно до п. 2 ст. 16 Закону України «Про місцеві адміністрації» місцеві державні адміністрації в межах, визначених Конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за станом фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов?язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі. Пунктом 5 ст. 28 Закону України «Про місцеві адміністрації» визначено, що для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України. Черкаською обласною державною (військовою) адміністрацією та Управлінням цивільного захисту ЧОДА не вжито заходів у судовому порідку щодо відновлення порушених інтересів держави. Згідно з відповідей на листи прокуратури ЧОВА та УЦЗ ЧОДА констатували, що добровільне відшкодування збитків у зв`язку з незаконним звільненням [PERSON] не здійснювалось та повідомили, що у зв`язку з обмеженим фінансуванням органу влади в умовах воєнного стану підтримують ініціативу обласної прокуратури щодо представництва інтересів держави у суді. 3 викладеного вбачається висновок, що порушені державні інтереси є незахищеними. Суб?єкти владних повноважень, до компетенції яких віднесені повноваження щодо здійснення захисту порушеного інтересу держави, бездіють та свої обов?язки не виконують, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» покладає на органи прокуратури обов?язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред?явлення та підтримання даного позову. За таких обставин, вбачаються достатні та обґрунтовані (документально підтверджені) підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду з позовом. Крім того, в силу вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор, здійснюючи представництво інтересів держави, зобов?язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб?єкта владних повноважень. Виконуючи вимогу вищевказаної норми закону, Черкаською обласною прокуратурою на адресу Черкаської обласної військової адміністрації та Управління цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації направлені повідомлення від 17.08.2022\~М° 15/2-592вих-22 про звернення з даним позовом Загальна ціна позову становить\~268 430,5 грн, а отже сума судового збору, розрахована відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, становить\~4026,46 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved