Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-31 00:00:00

02.05.2023 до Оратівського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позову позивач зазначила, що 17.07.2013 виконавчим комітетом Яблуновицької сільської ради Оратівського району Вінницької області було зареєстровано шлюб між нею та відповідачем, про що складено відповідний актовий запис № 02. Від даного шлюбу мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . 13.02.2022 рішенням Оратівського районного суду Вінницької області сторін було позбавлено батьківських прав відносно малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя сторін не склалося, оскільки позивач та відповідач мають різні погляди на сімейне життя й обов`язки, спільно не проживають з 2018 року та не ведуть спільного господарства, шлюб носить лише формальний характер, тому позивач звернулася до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 04.05.2023 провадження у справі № 141/312/23 відкрито, розгляд справи призначено на 06.06.2023 . Судові засідання, призначені на 06.06.2023 та 27.06.2023 не відбулись та були відкладені, відповідно, на 27.06.2023 та 01.08.2023 у зв`язку з неявкою сторін. Позивач [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання 01.08.2023 не з`явилася, при цьому, 04.07.2023 до суду надійшла заява представника позивача адвоката Рубцової К.В. від 04.07.2023 про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання 01.08.2023 не з`явився, належним чином повідомлявся про час, день та місце розгляду справи, шляхом скеровування судових повісток по місцю реєстрації, однак відзив не подав, причини поважності неявки суду не повідомив, жодних заяв чи клопотань від нього не надходило, при цьому, позовну заяву з додатками отримав 13.05.2023. Суд зауважує, що відповідно до частини першої статті 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з положенням частини третьої статті 13\~ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За змістом статей 43, 44\~ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Згідно з частиною третьою статті 131\~ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. При вирішенні питання щодо можливості проведення судового розгляду за відсутності відповідача суд враховує, що провадження по даній справі відкрито 04.05.2023, строки для подання заяв по суті справи, визначених статями 191, 193, 199ЦПК\~України сплинули, а відзив та зустрічний позов на позовну заяву в строки встановлені ухвалою суду від 04.05.2023 відповідачем подані не були. Поряд з цим, частина 1 ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Крім того, відповідно до вимог ст.275\~ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Таким чином, подальше відкладення розгляду даної справи буде порушувати права позивача на своєчасний судовий розгляд справи. Ухвалою суду від 01.08.2023 постановлено провести заочний розгляд справи № 141/312/23 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з свідоцтва про шлюб (повторного) серії [NUMBER] , 17.07.2013 виконавчим комітетом Яблуновицької сільської ради Оратівського району Вінницької області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , актовий запис № 02. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про народження (повторного) серії [NUMBER] від 19.07.2018 у [PERSON] та [PERSON] [INFO] народилася донька [PERSON] . 13.01.2022 рішенням Оратівського районного суду Вінницької області у справі № 141/785/21 [PERSON] та [PERSON] позбавлено батьківських прав відносно малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] . Причиною розпаду сім`ї є те, що подружжя мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки, сторони втратили почуття взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки, не проживають спільно з 2018 року. Позивач планує створити сім`ю з іншим чоловіком, а тому вважає, що подальше збереження сім`ї суперечитиме інтересам сторін. Визначаючись щодо спірних правовідносин, суд зазначає наступне. В статті 51\~Конституції України зазначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання. Відповідно до ч. 1 ст.24\~СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Згідно із ч. 1 ст.55\~СК України дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Положеннями ч.ч. 3, 4 ст.56\~СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно із ч. 2 ст.\~112\~СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Вирішуючи, у відповідності до ст. 111 СК України,\~необхідність вжиття заходів щодо примирення подружжя, суд враховує, що закріплена у цій статті норма є диспозитивною, оскільки суд вживає заходів щодо примирення подружжя лише у тому випадку, якщо це не буде суперечити моральним засадам суспільства. Тобто, у випадку виявлення обставин або фактів, під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення. Крім того, суд виходить з пункту 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», яка визначає, що вжиття заходів щодо примирення подружжя є можливістю суду, а не його обов`язком та вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Наведене узгоджується\~із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові КЦС ВС від 11 червня 2019 року №605/434/18 (61-3235св19). Враховуючи вище зазначені положення законодавства та судової практики, а також установлені у справі обставини, суд не вбачає підстав для вжиття заходів щодо примирення сторін. Виходячи з того, що між сторонами шлюбні відносини фактично припинені, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, тому шлюб підлягає розірванню. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд враховує наступне. Згідно зі ст.141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові -на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи повне задоволення позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 1073 гривень 60 копійок. На підставі викладеного та

Outcome: approved