Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-25 00:00:00

У березні 2023 року позивач [PERSON] , через адвоката Адаманова А.Д. (а.с.28,29) звернувся до суду з позовом про визначення додатково строку для на прийняття спадщини після померлого [INFO] батька [PERSON] . Як зазначає позивач, 13 січня 2022 року його мати [PERSON] (третя особа у справі) звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сень-Силки І.В. із заявою, у якій вказувала, що вона відмовляється від прийняття спадщини після померлого її чоловіка [PERSON] на користь сина - [PERSON] .. Приватним нотаріусом 13 січня 2022 року заведено спадкову справу № 1/2022. 16 лютого 2022 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В., якою було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій щодо прийняття спадщину, у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини у шість місяців. Серед причин, у зв`язку з якими позивач не звернувся своєчасно із заявою про прийняття спадщини у строки, встановлені законом, останній вказує незадовільний стан його здоров`я, стан здоров`я матері, яка потребувала догляду, недостатність грошових коштів для оплати нотаріальних послуг. Крім того, позивач вказує про тимчасове зупинення нотаріальної діяльності через введення військового стану приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сень-Силки І.В. з 17 березня 2022 року, якого згодом було заміщено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В. До спадкового майна після померлого батька входять: квартира [ADDRESS] , будинок садибного типу з господарськими прибудовами за адресою: [ADDRESS] , земельні ділянки за цією адресою. У зв`язку з вищевикладеним позивач звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого його батька - [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , строком на три місяці з дня набрання чинності рішення суду. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 березня 2023 року, головуючим суддю у справі визначено суддю Н.А.Чех (а.с.30). Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с.31). Відповідно до розпорядження Дніпровського районного суду міста Києва від 01 травня 2023 року № 222 проведено повторний автоматизованого розподілу судової справи (а.с.53). Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01 травня 2023 року, головуючим суддю у справі визначено суддю А.В. Слободянюк (а.с.54). Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 05 травня 2023 року прийнято провадження у справі до розгляду за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання (а.с.60). Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 24 травня 2023 року закрито підготовче судове засідання, задоволено клопотання позивача та третьої особи [PERSON] , витребувано від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В. копію матеріалів спадкової справі № 1/2022 щодо майна померлого [PERSON] , [INFO] (а.с.81,82). Представником відповідача Київської міської ради Скляр К.В. (а.с.45) 29 березня 2023 року направлено до суду відзив на позовну заяву, в якому з посиланням на норми закону, яким врегульовано питання щодо спадкування, просять ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства, розглянути справу без участі представника відповідача (а.с.43,44). Третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В. просить справу розглянути без її участі (а.с.37,55,75). На виконання вимог ухвали суду, 17 липня 2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В. надіслано копію спадкової справи № 1/2022 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] з витягами зі Спадкового реєстру № 68087052. В судове засідання позивач та його представник не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача надав заяву, в якій вимоги позовної заяви підтримав, просив їх задовольнити, справу розглядати без його участі. Відповідно до положення ч.2 с.247 ЦПК України , у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 13 жовтня 1990 року Дніпровським відділом реєстрації актів громадянського стану м.Києва, актовий запис № 2840, [PERSON] , який народився [INFO] , є сином [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). Як вбачається із свідоцтва про смерть, виданого 23 грудня 2021 року Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис № 2905, [INFO] у місті Києві помер [PERSON] , [INFO] (а.с.14). Відповідно до витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі № 68088311 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сень-Силкою І.В. 13 січня 2022 року заведено спадкову справу № 1/2022, спадкодавець: [PERSON] , [INFO] , дата смерті: [INFO] (а.с.104). Відповідно до заяви від 13 січня 2022 року вх. № 1 приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Сень-Силці І.В., [PERSON] вказувала, що вона відмовляється від спадщини, яка відкрилась на майно після свого померлого чоловіка [PERSON] на користь сина [PERSON] (а.с.100). За матеріалами справи, приватними нотаріусами Київського міського нотаріального округу Сень-Силкою І.В. та Бишевець О.В. 07 грудня 2022 року укладено Договір про заміщення приватного нотаріуса, відповідно до якого приватний нотаріус Бишевець О.В. з 07 грудня 2022 року до закінчення воєнного стану заміщує приватного нотаріуса Сень-Силку І.В., робоче місце якого було розташоване за адресою: м. Київ, вул. Ділова, б. 9А, оф. 25. Відповідно до п. 7 даного договору приватний нотаріус Бищевець О.В. веде спадкові справи, відкриті приватним нотаріусом Сень-Силкою І.В. (а.с.25). Позивач [PERSON] 16 лютого 2023 року звернувся із заявою до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В. про прийняття спадщини після померлого його батька [PERSON] (а.с.122). Місцем реєстрації позивача відповідно до паспорта громадянина України є: [ADDRESS] (а.с. 8). Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Бишевець О.В. від 16 лютого 2023 року № 17/02-31 відмовлено позивачу [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме: на кв. [ADDRESS] , житловий будинок [ADDRESS] , на земельні ділянки площею 0,2500 га, кадастровий номер 3222086404:01:002:0005, площею 0,0832 га, кадастровий номер 3222086404:01:002:0006. Підставою відмови приватним нотаріусом вказано пропуск позивачем строку для прийняття спадщини у строки, встановлені ст.1270 Цивільного Кодексу України (а.с.123-124). Так, відповідно до частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємством визнається перехід майна спадкодавця в разі його смерті до іншої особи - спадкоємцю у порядку передбаченому законодавством. Спадкоємець може прийняти спадщину за заповітом або за законом. У випадку, коли спадкодавець склав заповіт, - до спадщини закликаються спадкоємці за заповітом. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до 1 п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про спадкування», часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. У статті 67 Закону України «Про нотаріат» від 02 вересня 1993 року № 3425-12 встановлено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Згідно частини другої ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Якщо у відношенні до особи, яка пропустила строк для прийняття спадщини, не надійшла до державної нотаріальної контори, за місцем відкриття спадщини, письмова згода про прийняття цією особою спадщини хоча б від одного із спадкоємців, які прийняли спадщину, або якщо ні один із потенційних спадкоємців не прийняв спадщину - спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини має право звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що урегульовано ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. За правилами частини третьої 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як роз`яснено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Указом Президента України від 24 лютого 2022 року N 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року у зв`язку з військової агресією Російської Федерації проти України на території України введено воєнний стан, який продовжується і на теперішній час. Відповідно до Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 309 від 22 грудня 2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за №1668/39004 "Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією" територія міста Києва з 24 лютого 2022 року по 30 квітня 2022 року відносилась до території активних бойових дій. Передбачений законом строк на прийняття спадщини позивачем пропущено. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» із змінами і доповненнями, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 6 березня 2022 року N 209 (яка діє протягом воєнного стану та одного місяця з дня його припинення або скасування, враховуючи зміни, внесені постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2022 року N 480), від 19 квітня 2022 року N 480, від 24 червня 2022 року N 719, а саме в пункті 3 зазначалося, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Вказаний пункт 3 виключено, з 18 червня 2023 року, відповідно до підпункту 2 пункту 3 змін, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від від 9 травня 2023 р. № 469 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану». Правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України. Строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції, як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини. Пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Такий правовий висновок Верхоного Суду висловлений в постанові від 25 січня 2023 року у справі № 676/47/21 (провадження № 61-8014св22), який враховується судом. Виходячи з норми ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 N 164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини. Судом встановлено, що територія, за якою було зареєстроване місце проживання позивача, а також розташоване робоче місце приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сень-Силки І.В., з 24 лютого 2022 року по 30 квітня 2022 року перебувала в зоні активних бойових дій. Крім того, за матеріалами справи встановлено, що приватний нотаріус, до якого звернулась мати позивача [PERSON] для заведення спадкової справи відносно майна померлого [PERSON] , а потім у заяві до приватного нотаріуса від 13 січня 2022 року відмовилась від прийняття спадщини на користь позивача по справі - [PERSON] , тимчасово припинив свою діяльність, про що уклав договір про заміщення з іншим приватним нотаріусом, який у свою чергу, взяв на себе обов`язок вести спадкові справи, відкриті приватним нотаріусом Сень-Силкою І.В. Отже, судом встановлено, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено в результаті військового вторгнення російської федерації на територію України 24 лютого 2022 року, проведенням активних бойових дій на території Києва та Київської області, встановленням обмежувальних заходів у зв`язку з цим, а також припинення діяльності приватного нотаріуса, яким було зареєстровано спадкову справу щодо майна померлого батька позивача, що в сукупності свідчить про поважність причин пропуску строку, встановленого статті 1270 ЦК України. Разом з тим, вказані позивачем причини пропущеного строку для прийняття спадщини, такі як незадовільний стан його здоров`я та здоров`я його матері, не можуть судом бути визнані поважними, оскільки надані позивачем копії медичних довідок не містять інформації на якому саме лікуванні перебував позивач (стаціонарному або амбулаторному), відсутні виписні епікризи на підтвердження перебування позивача на стаціонарному лікуванні, звернення позивача до закладів охорони здоров`я не може бути безумовною підставою для надання додаткового строку. Так, позивач надав довідку Міської клінічної лікарні швидкої допомоги м. Києва від 17 лютого 2023 року, відповідно до якої позивачу встановлено діагноз - нейрогенна збудливість кишківника, у графі рекомендації вказано, що хворий самовільно покинув відділення (а.с.18). Копія результатів огляду № 48954080 від 14 квітня 2022 року має направлення на консультацію хірурга (а.с.20), надані копії консультаційних висновків спеціаліста від 08 грудня 2022 року та 02 лютого 2023 року, як і копія протоколу ультразвукового дослідження від 19 квітня 2022 року взагалі прикриті білим аркушем при копіюванні документів, що позбавляє можливості дослідити їх зміст (а.с. 21-24). Отже, надані позивачем копії медичної документації не є належними та допустимими доказами у розумінні ст.ст. 77,78 ЦПК України на підтвердження поважності пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини. Зважаючи на вищевикладені обставини, враховуючи те, що спадщина за померлим ніким не прийнята, інших спадкоємців, які б претендували на таку - не встановлено, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, при цьому, позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини, якими є наявність військового стану на території України, тому вважає обґрунтованим встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька терміном у три місяці з моменту набрання рішенням суду у даній справі законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved