Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-26 00:00:00

У березні 2023 року ОСББ «Зернова 44» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості по сплаті внесків на утримання будинку та прибудинкової території. В обґрунтування позовних вимог зазначило, що рішенням Виконавчого комітету Запорізької міської ради від 24 жовтня 2016 року №627/39 «Про вилучення з господарського відання та передачу в управління ОСББ «Зернова 44» житлового будинку [ADDRESS] вилучено з господарського відання КП «Наше місто» Запорізької міської ради житловий будинок [ADDRESS] , крім квартир, зазначених в додатку до цього рішення, та передано в управління ОСББ «Зернова 44». В листопаді 2018 року на загальних зборах ОСББ співвласники переглянули розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території та затвердили новий у розмірі 5 грн. за 1 кв.м, який почав діяти з 01 березня 2018 року, що підтверджується протоколом загальних зборів ОСББ «Зернова 44» №1-18 від 17 лютого 2018 року. В червні 2021 року на загальних зборах ОСББ співвласники переглянули розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території та затвердили новий у розмірі 6,50 грн. за 1 кв.м, який почав діяти з 01 червня 2021 року, що підтверджується протоколом загальних зборів ОСББ «Зернова 44» №4-21 від 04 червня 2021 року. Відповідачка у встановленому законом порядку прийняла спадщину після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , за якою зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] . Отже, [PERSON] несе тягар утримання квартири [ADDRESS] і зобов`язана сплачувати внески на утримання будинку та прибудинкової території. За період з квітня 2020 року по грудень 2022 року утворилась заборгованість у сумі6571,26 грн., які позивач просить стягнути з відповідачки. Крім того, відповідно до ст.625 ЦК України просить стягнути інфляційні втрати та 3% річних, які нараховані за період з квітня 2020 року по грудень 2021 року, у загальній сумі 532,49 грн. Також позивач просить стягнути з відповідачки на свою користь судовий збір у розмірі 2684,00 грн. та витрати на правничу допомогу адвоката. В судовому засіданні представник ОСББ «Зернова 44» позов підтримала і просила задовольнити у повному обсязі. Відповідачка в судовому засіданні пояснила, що вона дійсно у встановленому законом порядку прийняла спадщину після смерті [PERSON] , до складу якої входить квартира [ADDRESS] , однак не отримала на теперішній час свідоцтво про право на спадщину з об`єктивних причин. Наявність заборгованості і її розмір не заперечує, позовні вимоги визнає, однак наявність заборгованості пояснює тим, що опинилася у скрутномуматеріальному становищі, доходи відсутні, оформити субсидію не має можливості, оскільки не може укласти з ОСББ договір про реструктуризацію боргу, у зв`язку з чим просила суд вирішити це питання. Просила також врахувати вказані обставини та звільнити її від сплати судового збору і витрат на правничу допомогу. Заслухавши учасників справи, дослідивши та оцінивши надані докази, суд дійшов до таких висновків. Судом встановлено, що відповідно до п.1 розділу 1 Статуту ОСББ «Зернова 44» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] . 24 червня 2016 року ОСББ «Зернова 44» як юридичну особу було зареєстровано у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 18 грудня 2019 року. Рішенням Виконавчого комітету Запорізької міської ради від 24 жовтня 2016 року №627/39 «Про вилучення з господарського відання та передачу в управління ОСББ «Зернова 44» житлового будинку [ADDRESS] » вилучено з господарського відання КП «Наше місто» Запорізької міської ради житловий будинок [ADDRESS] , крім квартир, зазначених в додатку до цього рішення, та передано в управління ОСББ «Зернова 44». Протоколом загальних зборів ОСББ «Зернова 44» №1-18 від 17 лютого 2018 року прийнято рішення про затвердження новий розміру внесків у розмірі 5 грн. за 1 кв.м. В червні 2021 року на загальних зборах ОСББ співвласники переглянули розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території та затвердили новий, у розмірі 6,50 грн. за 1 кв.м, який почав діяти з 01 червня 2021 року, що підтверджується протоколом загальних зборів ОСББ «Зернова 44» №4-21 від 04 червня 2021 року. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] , загальною площею 33,96 кв.м.,зареєстрована на праві приватної власності за [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно з відомостями Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради відповідачка [PERSON] у квартирі [ADDRESS] не зареєстрована. При цьому, [PERSON] визнала ті обставини, що фактично проживає у вказаній квартирі, у встановленому законом порядку прийняла спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , до складу якої входить квартира [ADDRESS] , загальною площею 33,96 кв.м, однак право власності за собою на теперішній час не зареєструвала. Відповідно до наданого ОСББ «Зернова 44» розрахунку заборгованостіза період з квітня 2020 року по грудень 2022 року внески на утримання будинку та прибудинкової території власниками квартири [ADDRESS] не сплачувались, заборгованість за вказаний період становить 6571,26 грн. Сума інфляційних втрат за період з квітня 2020 року по грудень 2021 року становить 432,89 грн., 3% річних 98,60 грн. Правовідносини, пов`язані зі стягненням заборгованості з житлово-комунальних послуг а також стягнення заборгованості зі спадкоємців врегульовані ЦК України. Основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки, регулюються Законом України "Про житлово-комунальні послуги" ( далі Закон ). Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб ( ч.1 ст. 316 ЦК України ). За змістом ч.1,2 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власність зобов`язує ( ч.4 ст. 319 ЦК України). Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина перша статті 509 ЦК України). Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є власник, споживач, виконавець, виробник (частина друга статті 19 Закону). Власником Закон визначає фізичну або юридичну особа, якій належить право володіння, користування та розпоряджання приміщенням, будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд, зареєстроване у встановленому законом порядку (абзац сьомий частини першої статті 1 Закону). Споживачем є фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу (абзац чотирнадцятий частини першої статті 1 Закону). За ч. 1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: комунальні послуги (централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо). Статтею 385 ЦК України\~визначено, що власники квартир та не житлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та не житловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. В силу вимог ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Згідно із ст. 16 Закону «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання має право відповідно до законодавства та Статуту здійснювати контроль за своєчасною сплатою внесків та платежів. Для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів (ст. 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Відповідно до ст. 21 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» порядок сплати, перелік та розміри внесків і платежів співвласників, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, встановлюються загальними зборами об`єднання відповідно до законодавства та статуту об`єднання. Згідно із п. п. 5, 10 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники багатоквартирного будинку зобов`язані виконувати рішення зборів співвласників та своєчасно сплачувати за спожиті житлово-комунальні послуги. Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Статтею 1268 ЦКУкраїни не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням, а, отже, під час прийняття спадщини на нерухомість, спадкоємець не вправі відмовитись від прийняття обов`язку щодо сплати боргів за комунальні послуги, акумульовані спадкодавцем нерухомості. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку що за період часу коли власником та споживачем житлово-комунальних послуг була [PERSON] , яка померла [INFO] , тобто у визначений у розрахунку заборгованості період з квітня по червень 2020 року, споживачем не було належним чином виконане своє зобов`язання щодо оплативнесків за утримання будинку та прибудинкової території, внаслідок чого виникла заборгованість у сумі 509,40 грн. Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Зі смертю позичальника зобов`язання включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК України. Згідно із статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі. У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Таким чином, правовідносини, що виникли між ОСББ «Зернова 44» та боржником [PERSON] (яка померла), після її смерті, та які стосуються стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України. [PERSON] визнала ті обставини, що у встановленому законом порядку прийняла спадщину після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , до складу якої входить квартира [ADDRESS] , загальною площею 33,96 кв.м, однак право власності за собою на теперішній час не зареєструвала. Згідно ст. 1281 ЦК України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Враховуючи, що обов`язок спадкоємця споживача по оплаті житлово-комунальних послуг виникає не з моменту отримання свідоцтва, а з моменту прийняття спадщини, яка відповідно до вимог законодавства є днем відкриття спадщини, а у відповідності до вимог ч.4 ст. 1283 ЦК України кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги, приймаючи до уваги пояснення представника позивача щодо обізнаності про факт прийняття спадщини [PERSON] з моменту її відкриття, то суд, враховуючи що позов було подано 03.03.2023, вважає що вимоги позивача щодо стягнення заборгованості із спадкоємиці за період з квітня 2020 року по червень 2020 року у сумі 509,40 грн. не підлягають задоволенню у зв`язку з втратою права вимоги. Щодо стягнення заборгованості на наступний період, суд враховує, що згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.Тому незалежно від того чи отримала відповідачка свідоцтво про право на спадщину, чи здійснила реєстрацію права власника на успадковане нерухоме майно, вона має належним чином утримувати майно, що належить їй. Таким чином, обов`язок власника квартири, набутої як спадщини, оплачувати житлово-комунальні послуги виникає з моменту прийняття спадщини, а не з моменту отримання свідоцтва про право на спадщину та реєстрації права власності. На цьому наголосив Верховний Суд у постанові від 15.03.2018 року у справі № 401/710/15-ц. Аналіз зазначених норм свідчить про те, що відповідачка в силу закону є співвласником багатоквартирного будинку [ADDRESS] , а відтак на неї покладається зобов`язання дотримуватися обов`язків співвласників багатоквартирного будинку, які утворили ОСББ «Зернова 44» для належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Отже, обов`язок [PERSON] оплачувати житлово-комунальні послуги виник з моменту прийняття нею спадщини. Заборгованість за період з липня 2020 року по грудень 2022 року, яка згідно розрахунку становить 6061,86 грн., утворилась внаслідок невиконання [PERSON] зобов`язання щодо оплати внесків на утримання будинку та прибудинкової території. Частиною 8 ст. 22 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що відмова від оплати рахунків або несплата рахунків не допускається. Такі дії є порушенням прав інших членів об`єднання і підставою для звернення до суду про стягнення заборгованості із плати по відповідних рахунках у примусовому порядку. Згідно з положеннями ст. 525 ЦК України однобічна відмова від виконання прийнятих зобов`язань не допускаються. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Нормами ст. 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 2 ст. 615 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно зі ст. 13 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», у разі відмови власника приміщення укладати договір або сплачувати обов`язкові платежі на утримання та ремонт відповідної частки загального майна об`єднання має право звернення до суду для стягнення нарахованих платежів у судовому порядку. Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматись від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Таким чином, суд дійшов висновку, що з відповідачки підлягає стягненню заборгованість зі сплати внесків за утримання будинку у сумі 6061,86 грн. Крім того, позивачем ставиться вимога про стягнення інфляційної складової заборгованості. Вказана вимога підлягає задоволенню з огляду на приписи ст. 625 ЦК України, якою передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. При цьому, приймаючи до уваги висновки суду що, заборгованість за період з квітня по червень 2020 року стягненню не підлягає, інфляційні втрати підлягають стягненню за період з липня 2020 року по грудень 2021 року, що виходячи з розрахунку позивача, становить 344,09 грн. Сума 3% річних за вказаний період становить 74,41 грн. Таким чином, позов ОСББ «Зернова 44» підлягає задоволенню частково, з [PERSON] підлягає стягненню заборгованість за період з липня 2020 року по грудень 2022 року у сумі 6061,86 грн., інфляційні втрати у сумі 344,09 грн., 3% річних у сумі 74,41 грн., а всього 6480,36 грн. При вирішенні питання щодо розподілу судових витрат суд вихрить з наступного. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК України належать витрати на професійну правничу допомогу. Стаття 141 ЦПК України визначає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У даній справі розмір сплаченого позивачем судового збору становить 2684,00 грн., тому з відповідачки підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 2447,80 грн. (2684,00 грн. х 91,2%). Позивач також просить стягнути понесені витрати на професійну правничу допомогу. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Розмір витрат позивача на професійну правничу допомогу підтверджується договором про надання правничої допомоги №71 від 09.12.2021, укладеним між Адвокатським об`єднанням «Афіна» і ОСББ «Зернова 44» в особі голови правління, додатком №1 щодо вартості послуг, рахунком №71/13 від 24.02.2023 на суму 1600,00 грн. за складання позовної заяви про стягнення боргу з [PERSON] , платіжним дорученням №556 від 27.02.2023 про оплату ОСББ «Зернова 44» на користь Адвокатського об`єднання «Афіна» рахунку №71/13 від 24.02.2023 на суму 1600,00 грн. за складання позовної заявипро стягнення боргу з [PERSON] . Отже, з урахуванням часткового задоволення позову, відповідно до ст. 141 ЦПК України з [PERSON] на користь позивача підлягають стягненню судові витрати на правничу допомогу пропорційно розміру задоволених позовних вимог у сумі 1459,20 грн. (1600,00 грн. х 91,2%). Розмір витрат на оплату послуг адвоката є співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим на виконання відповідних робіт, ціною позову та значенням справи для сторони. Підстав для зменшення розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами, передбачених ст. 137 ЦПК України, судом не встановлено. В ході розгляду справи відповідачка надала суду заяву про звільнення її від сплати судових витрат у зв`язку з матеріальним становищем, на підтвердження чого надала документи щодо відсутності доходів з травня 2022 року. Дослідивши надані документи, враховуючи обставини справи щодо прийняття спадщини, відсутність достатніх доказів щодо існування обставин, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» для звільнення від сплати судового збору, суд приходить до висновку що заява не обґрунтована і задоволенню не підлягає. Щодо розстрочки сплати боргу, на що вказувала відповідачка, то суд роз`яснює, що наведені відповідачкою обставини і докази можуть бути розглянуті судом в порядку ст. 435 ЦПК України, яка передбачає, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення.

Outcome: partial