Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-19 00:00:00

05 квітня 2023 року представник позивача Вершинін К.В. звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просив стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 35129,00 грн, мотивуючи позов тим, що касові операції в ПНФП № 26098 виконувала [PERSON] , працівником позивача вона не була, договору про повну матеріальну відповідальність з позивачем не укладала. На час проведення інвентаризації 30.09.2022 року в ПНФП 26098 виявлена нестача грошових коштів в розмірі 35129,00 грн. Інвентаризація була проведена за відсутності відповідача, яка не захотіла приймати участь в підрахунку залишку коштів в касі позивача та покинула приміщення ПНФП до закінчення інвентаризації. Вкладені аркуші касової книги ПНФП за 09-10.05.2022 року, видаткові касові ордери № 135-138, прибуткові касові ордери № 108-109 за 10.05.2022 року підписані [PERSON] .. Ухвалою від 10 травня 2023 року провадження у справі відкрито спрощене позовне провадження. В судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Пояснив, що трудовий договір з відповідачем не укладався, а також не було укладено цивільно-правової угоди, фактично відповідач була допущена до виконання роботи, яка була пов`язана з обслуговуванням клієнтів, видачею та прийманням грошових переказів. З якого та по який час працювала [PERSON] не повідомив. Їй були видані ключі, які знаходились тільки у неї, з 10.05.2022 по 30.09.2022 товариство не працювало, і тільки 30.09.2022 була проведена інвентаризація, [PERSON] відчинила двері до приміщення та пішла. Вважав, що саме [PERSON] завдала шкоди товариству, а тому недостача коштів підлягає стягненню з нею в порядку ст.1166 ЦК України. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином. Заслухавши представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне. Відповідно до наданої копії Акта про результати інвентаризації наявних коштів, передачі касових документів, інших цінностей від 30.09.2022 року, що зберігаються в касі ПНФП № 26098 за адресою : вул. Танкістів, 16, смт Гончарівське Чернігівського району Чернігівської області, виявлено нестачу 35129,00 грн. Акт створено та підписано за відсутності [PERSON] (а.с.16) Видаткові касові ордери від 09.05.2022 № 135,136, видаткові касові ордери від 10.05.2022 № 137,138, прибутковий касовий ордер від 09.05.2022 № 108, прибутковий касовий ордер від 10.05.2022 № 109 та вкладні аркуші касової книги за 09.05.2022, 10.05.2022 містять кваліфікований електронний підпис [PERSON] (а.с. 24-31) Суд вважає, що виниклі правовідносини за своєю правовою природою виникли не з приводу встановлення, зміни або припинення цивільних прав і обов`язків, а саме з приводу виконання трудової функції. На відміну від трудового договору для цивільно-правового договору кінцевим є результат виконуваної роботи та отримання по результату відповідної винагороди, що з даних правовідносин, які склались між сторонами не вбачається. Відповідно до положень ст.3,24,132,135-1 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності. Трудовий договір вважається укладеним і тоді, коли наказ чи розпорядження не були видані, але працівника фактично було допущено до роботи. За заподіяну шкоду ( у відсутності письмових договорів про повну матеріальну відповідальність) працівники, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Пунктами першим та другим частини першої статті 134 КЗпП України визначено, що відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли: між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей; майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовою довіреністю або за іншими разовими документами. Письмові договори про повну матеріальну відповідальність можуть бути укладені підприємством з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв`язані із збереженням, обробкою, продажем ( відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну матеріальну відповідальність затверджуються у порядку, який визначається КМУ. Частиною першою статті 137 КЗпП України передбачено, що суд при визначенні розміру шкоди, що підлягає покриттю, крім прямої дійсної шкоди, враховує ступінь вини працівника і ту конкретну обстановку, за якої шкоду було заподіяно. Коли шкода стала наслідком не лише винної поведінки працівника, але й відсутності умов, що забезпечують збереження матеріальних цінностей, розмір покриття повинен бути відповідно зменшений. Статтею 138 КЗпП України встановлено, що для покладення на працівника матеріальної відповідальності за шкоду власник або уповноважений ним орган повинен довести наявність умов, передбачених статтею 130 цього Кодексу. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. В силу положень ст.77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно з ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст.80 ЦПК України). Позивачем не надано суду документів, на підставі яких [PERSON] виконувала обов`язки касира в пункті надання фінансових послуг та які б свідчили про те, що з нею був укладений договір про повну матеріальну відповідальність перед позивачем. Також, позивачем не надано доказів періоду роботи відповідача, прийняття нею коштів як залишку від попереднього працівника, отримання відповідачем заробітної плати за виконану роботу. Не встановлено, що позивач з приводу виявленої недостачі звертався до правоохоронних органів. Відповідно до п. п. 23, 25, 26, 39, 42, 44, 45 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в України , затвердженого Постановою Правління Національного банку України , від 29.12.2017 , № 148 (далі за текстом Положення), касові операції( п.23) оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, електронними розрахунковими документами, за операціями із застосуванням платіжних інструментів, іншими касовими документами, які згідно із законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівки. Касові документи можуть бути паперовими або електронними. Електронні касові документи повинні бути оформлені відповідно до вимог законодавства України у сфері електронного документообігу. Приймання готівки в касу проводиться за прибутковим касовим ордером, підписаним головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником установи/підприємства. До прибуткових касових ордерів можуть додаватися документи, які є підставою для їх складання. Про приймання установами/підприємствами готівки в касу за прибутковими касовими ордерами видається квитанція (що є відривною частиною прибуткового касового ордера), підписана головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником, підпис яких може бути засвідчений відбитком печатки цієї/цього установи/підприємства. Використання печатки установою/підприємством не є обов`язковим. Видача готівки з кас проводиться за видатковими касовими ордерами або видатковими відомостями. Документи на видачу готівки підписуються керівником і головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником. До видаткових ордерів додаються заяви на видачу готівки, розрахунки. Підпис керівника установи/підприємства на видаткових касових ордерах не обов`язковий, якщо на доданих до видаткових касових ордерів документах, заявах, рахунках є його дозвільний напис. Установи/підприємства відображають у касовій книзі усі надходження і видачу готівки в національній валюті. Кожна/кожне установа/підприємство (юридична особа), що має касу, веде одну касову книгу для обліку операцій з готівкою в національній валюті (без урахування кас відокремлених підрозділів). Відокремлені підрозділи установ/підприємств, які проводять операції з приймання готівки за продану продукцію (товари, роботи, послуги) з оформленням її прибутковим касовим ордером, а також з видачі готівки на виплати, пов`язані з оплатою праці, виробничі (господарські) потреби, інші операції з оформленням їх видатковими касовими ордерами і відомостями, ведуть касову книгу. Аркуші касової книги нумеруються та прошнуровуються, опечатуються відбитком печатки, за наявності її в установі/на підприємстві. Кількість аркушів у касовій книзі засвідчуються підписами керівника і головного бухгалтера установи/підприємства. Записи в касовій книзі здійснюються у двох примірниках. Перші примірники, що є невідривною частиною аркуша касової книги - "Вкладні аркуші касової книги", залишаються в касовій книзі. Другі примірники, що є відривною частиною аркуша касової книги - "Звіт касира", є документами, за якими касири звітують щодо руху грошей у касі. Перші і другі примірники мають однакові номери. Виправлення в касовій книзі не допускаються. Зроблені виправлення підписуються касиром, а також головним бухгалтером або особою, яка його заміщує. Контроль за правильним веденням касової книги покладається на головного бухгалтера або працівника установи/підприємства, який на це уповноважений керівником. Керівник установи/підприємства під час прийняття на роботу касира укладає з ним договір про повну матеріальну відповідальність та ознайомлює його під підпис із вимогами цього Положення. Керівник установи/підприємства для здійснення функцій касира може прийняти рішення щодо виконання таких функцій працівником іншої/іншого установи/підприємства, залученого на підставі укладеної між установами/підприємствами угоди на надання послуги з надання персоналу, у якій обов`язково зазначається вимога про повну матеріальну відповідальність такого працівника. Касир/працівник іншої/іншого установи/підприємства, залучений на підставі укладеного договору на надання послуги з надання персоналу несе повну матеріальну відповідальність за збереження всіх прийнятих ним цінностей відповідно до законодавства України. Касиру/працівнику іншої/іншого установи/підприємства, залученому на підставі укладеного договору на надання послуги з надання персоналу, забороняється передовіряти виконання дорученої йому роботи іншим особам. В/на установах/підприємствах, які мають одного касира, у разі потреби тимчасової його заміни виконання обов`язків касира покладається на іншого працівника за письмовим наказом керівника. З цим працівником укладається договір про повну матеріальну відповідальність на час виконання ним обов`язків касира. Цінності, передані касиру під відповідальність, у разі його відсутності перераховуються іншим касиром, якому вони передаються, у присутності керівника та головного бухгалтера або в присутності комісії, призначеної керівником установи/підприємства. Про результати перерахування і передавання цінностей складається акт за підписами зазначених осіб. Установи/підприємства, штатним розписом яких не передбачено посади касира, виконання його обов`язків покладають на бухгалтера чи іншого працівника, з яким укладається договір про повну матеріальну відповідальність, відповідно до письмового розпорядження керівника. В даному випадку не встановлено, що [PERSON] мала право підпису касових документів, оскільки відсутні належні письмові докази про прийняття її касиром та надання керівником повноважень щодо права підпису. Копії вкладних аркушів касової книги не можуть бути доказом вини [PERSON] , оскільки з копії даних аркушів не можна встановити правильність ведення касової книги на підприємстві, а саме чи пронумерована, прошнурована та опечатана відбитком печатки така касова книга, чи засвідчена підписами керівника і головного бухгалтера установи/підприємства кількість аркушів у касовій книзі, що передбачено вищевказаними нормами Положення. Проаналізувавши надані документи, з урахуванням доводів позову, положень ст.1166 ЦК України, судом не встановлено у діях відповідача [PERSON] склад правопорушення, необхідний для настання деліктної відповідальності, оскільки судом не встановлено протиправна поведінка заподіювача шкоди - відповідача; причинний зв?язок між шкодою та протиправною поведінкою відповідача ; вина відповідача. Також судом не встановлено порушення відповідачем [PERSON] покладеної на неї повної матеріальної відповідальності шляхом укладання з нею договору про повну матеріальну відповідальність, як того вимагає вищевказане Положення, покладених на неї трудових обов`язків, що саме вона здійснювала такі трудові обов`язки, нанесення саме нею підприємству прямої дійсної шкоди, вина в її діях, прямий причинний зв`язок між її винною дією та шкодою, яка настала, також не встановлено, що ключі від приміщення були тільки у відповідача і в період з 10.05.по 30.09.2022 доступ до приміщення не мали інші особи, тобто судом не встановлено та позивачем не доведено існування умов, які необхідні для несення відповідачем перед позивачем повної матеріальної відповідальності за спричинену шкоду. Таким чином відсутні підстави для стягнення з [PERSON] матеріальної шкоди в розмірі 35129 грн та задоволення позову ТОВ «Нова Пей». На підставі викладеного,

Outcome: dismissed