Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-02 00:00:00

07 липня 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Шаргородський відділ державної реєстраії актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про виключення запису про батька із актового запису про народження дитини. Позовні вимоги мотивує тим, що 11 січня 2020 року він зареєстрував шлюб з відповідачкою та проживав з нею однією сім`єю до квітня 2021 року. Від даного шлюбу дітей не мають, спільне життя не склалося, тому відповідачка забрала свої речі і поїхала у невідомому напрямку. В травні 2023 року відповідачка повідомила, що вагітна від іншого чоловіка, але в той час в нього не виходило звернутися до суду із позовом про розірвання шлюбу, тому відповідачка [INFO] народила доньку і записала на нього. Так як він впевнений, що не є батьком [PERSON] , змушений звернутися до суду і просить задовольнити його позов в повному обсязі. Ухвалою суду від 10 липня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. 27 липня 2023 року відповідачка [PERSON] подала зустрічну позовну заяву, в якій просить розірвати шлюб між нею та [PERSON] . Зустрічну позовну заяву мотивує тим, дійсно як зазначив позивач по первинному позові 11 січня 2020 року вона зареєструвала шлюб з [PERSON] та проживала з ним однією сім`єю до квітня 2021 року. За час спільного проживання дітей не мали. З квітня 2021 року вона поїхала в інше місце проживання де створила нову сім`ю з іншим чоловіком, від якого народила доньку. Як до народження дитини, так і після її народження вона намагалася вирішити питання з відповідачем, спочатку про розірвання шлюбу, а потім з приводу запису дитини на [PERSON] , який визнавав себе батьком дитини, про що подав відповідну заяву. Крім того зазначила, що відповідач дійсно не являється батьком [PERSON] . Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом у судове засідання не з`явився, подавши до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги щодо виключення запису про батька із актового запису про народження дитини підтримує в повному обсязі, позовні вимоги про розірвання шлюбу визнає в повному обсязі. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримує в повному обсязі, позовні вимоги щодо виключення запису про батька із актового запису про народження дитини визнаєв повному обсязі. Представник третьої особи в підготовче засідання не з`явився. Від в.о. начальника Шаргородського відділу державної реєстраії актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) Наталії Блазиноїнадійшла заява про розгляд справи без участі їх представника. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позовів повністю по слідуючим підставам. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про шлюб [NUMBER] виданого 11 січня 2020 року виконавчим комітетом Лузької сільської ради Чечельницького району Вінницької області, сторони зареєстрували шлюб 11 січня 2020 року, про що складено відповідний актовий запис № 1. При реєстрації шлюбу відповідачка за первісним позовом та позивачка за зустрічним позовом змінила прізвище " [PERSON] " на " [PERSON] ". (а.с. 7) В період шлюбу у відповідачки за первісним позовом та позивачки за зустрічним позовом [PERSON] в м. Шаргород Жмеринського району Вінницької області народилася донька [PERSON] , [INFO] , про що Шаргородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Жмеринському районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 09 червня 2023 року складено відповідний актовий запис за № 144. (а.с. 8) Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно із ч. 7 ст. 7 СК України дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Пунктами 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року, передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 СК України (ч. 1 ст. 121 СК України). Дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини (ч. 1 ст. 122 СК України). Відповідно до ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. У відповідності до ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до частини першої статті 123 цього Кодексу. Відповідно до рекомендацій, викладених у п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідачка за первісним позовом, згідно поданої письмової заяви, позовні вимоги про виключення запису про батька із актового запису про народження дитини визнала повністю, тому позовні вимоги позивача за первісним позовом щодо виключення відомостей щодо нього як батька дитини з актового запису про народження [PERSON] є такими, що підлягають до задоволення. Щодо зустрічного позову поданою [PERSON] про розірвання шлюбу, суд зазначає наступне Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Відповідно до ч. 3 ст. 109 СК України, передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей. Відповідно до статтей 110-112 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дитини, що має істотне значення. Як вбачається із ст. 113 СК України, особа, яка змінила прізвище в зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Враховуючи зазначені відповідачки за первісним позовом та позивачки за зустрічним позовом причини розірвання шлюбу, характер їх відносин, наполягання на розірванні шлюбу, твердження, що збереження сім`ї неможливо, а також визнання позивача за первісним позовом та відповідача за зустрічним позовом, яке не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, шлюб між сторонами необхідно розірвати. За правилами статтей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Так, [PERSON] згідно квитанції № 0.0.3072432736.1 від 29.06.2023 виданої АТ КБ ''ПриватБанк'' сплачено судовий збір при подачі позову про виключення запису про батька із актового запису про народження дитини в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок, який відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на її користь. (а.с. 4) Так, [PERSON] згідно квитанції № 0.0.3098725100.1 від 15.07.2023 виданої АТ КБ ''ПриватБанк'' сплачено судовий збір при подачі позову про розірвання шлюбу в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок, який відповідно до ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню з відповідача на її користь. (а.с. 24)

Outcome: approved