Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про розірвання шлюбу. В позовній заяві позивач посилається на те, що сімейне життя між сторонами не склалося із-за різних характерів, життєвих прагнень та поглядів на подружнє життя. Почуття поваги та кохання подружжям один до одного втрачено. Подальше спільне життя як подружжя та збереження шлюбу буде суперечить їх інтересам. На даний момент їх шлюб носить формальний характер, тому подальше сумісне життя з відповідачем та збереження сім`ї неможливі.\~\~ Ухвалою суду від 31 березня 2023 року провадження по справі відкрито та призначено справу до розгляду. 03 травня 2023 року від відповідача до суду надійшов Відзив на позовну заяву. Відповідно до наданого відзиву, відповідач зазначає, що між сторонами наявний спір відносно визначення місця проживання дитини. Вказав на відсутність згоди на розірвання шлюбу та бажання зберегти сім`ю. 04 травня 2023 року від відповідача до суду надійшло клопотання про зупинення провадження у справі у зв`язку наданням сторонам строку для примирення. 04 травня 2023 року від відповідача до суду надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з підстав похилого віку відповідача та негативного впливу розірвання шлюбу на його здоров`я. Протокольною ухвалою суду від 04 травня 2023 року сторонам надано строк на примирення строком на 3 місяці. Розгляд справи призначено на 08 серпня 2023 року У судове засідання призначене на 08 серпня 2023 року з`явився представник позивача [PERSON] 08 серпня 2023 року від відповідача по справі до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з різким погіршенням стану здоров`я відповідача. Зазначено, що відповідні медичні документи про стан здоров`я за необхідності будуть надані суду додатково. Під час судового засідання представник позивача зазначив, що заперечує проти відкладення. В обгрунтування вказала, що доказів підстав відкладення не надано, представник не з`явився. Зазначила, що було надано строк на примирення 3 місяці, однак спілкування позивача та відповідача не було. У зв`язку з вищенаведеним просить визнати неявку сторони відповідача без поважних причин. Враховуючи відсутність доказів підстав відкладення, суд на місці ухвалив визнати неявку відповідача без поважних причин. Слід зазначити, що представник відповідача [PERSON] також в судове засідання не з`явилась, причин неявки у судове засідання суду не надала, а тому суд визнає неявку представника відповідача [PERSON] в судове засідання без поважних причин. Неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідне положення міститься у постанові КЦС ВС від 1 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18. Верховний Суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Суд вбачає, що сторони сповіщені про дату та час судового засідання належним чином, матеріалів справи достатньо для ухвалення рішення, а тому суд приходить до висновку про можливість розглядати справу. Суд,\~\~дослідивши\~\~та\~\~проаналізувавши матеріали справи вважає, що\~\~позов\~\~підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~ст. 51 Конституції України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Згідно зі ст. ст.\~110,\~112 СК України\~позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 03.02.2016 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Приморському районі Одеського міського управління юстиції (актовий запис № 80). Свідоцтво про\~\~шлюб [NUMBER] . Однією сім`єю сторони не проживають, спільне домогосподарство не ведеться, фактичні шлюбні відносини припинені. Від шлюбу у сторін є син [PERSON] , [INFO] . Враховуючи те, що однією з основних засад сучасного сімейного права є свобода шлюбу, суд вважає, що у зв`язку з відсутністю вільної згоди позивача на продовження шлюбу, подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам, а також принципу добровільності шлюбу, у зв`язку з чим, є неможливим. Згідно ч. 3\~ст. 105 СК України\~шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до\~статті 110 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. З урахуванням викладеного, оцінивши шлюбні взаємовідносини сторін суд вважає, що між сторонами склалися відносини, при яких збереження сім`ї неможливо, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їх інтересам та інтересам їх дитини, як це передбачено\~ст. 112 Сімейного Кодексу України, тому шлюб між сторонами носить формальний характер і підлягає розірванню.\~\~ Щодо клопотання про перехід розгляду справи з спрощеного провадження до загального провадження. ЦПК України визначено вичерпний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, при цьому всі інші справи можуть розглядатися судом як за правилами спрощеного позовного провадження, так і за правилами загального, у разі, якщо через складність або інші обставини таких справ недоцільно здійснювати їх розгляд у спрощеному позовному провадженні. Проаналізувавши матеріали справи, суд приходить до висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, яка є справою незначної складності не вимагає переходу до розгляду справи за правилами загального позовного провадження для повного та всебічного встановлення обставин справи, а доводи наведені відповідачем є безпідставними та необгрунтованими. Щодо посилання відповідача у відзиві на наявність спору стосовно місця проживання дитини. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц зроблено висновок, що предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу Позивач звернувся до суду з вимогою про розірвання шлюбу. Відповідач з зустрічним позовом до суду не звертався. Виходячи з викладеного, суд розглядає справу лише в межах позовних вимог. Після всебічного, повного дослідження й оцінки наявних матеріалів справи суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ На підставі викладеного та

Outcome: approved