Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-25 00:00:00

[PERSON] звернулася в суд із позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», просить: 1) визнати незаконним самовільне, без згоди її [PERSON] перерахування 10 лютого 2023 року грошових коштів в сумі 99 831 грн 18 коп. з карткового рахунку [NUMBER] ; 2) зобов`язати Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» відновити на картковому рахунку [NUMBER] , відкритому на ім`я [PERSON] списані 10 лютого 2023 року грошові кошти в сумі 99831 грн 18 коп.; 3) зобов`язати Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» скасувати відсотки, пеню (штрафні санкції), нараховані за наслідками проведення операцій з перерахування 10 лютого 2023 року грошових коштів в сумі 99 831 грн 18 коп. з карткового рахунку [NUMBER] , відкритого на ім`я [PERSON] ; 4) стягнути з Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» 500000 грн моральної шкоди. Позов мотивовано тим, що вона є клієнтом АТ КБ «Приватбанк», який на видав їй карту Універсальну за № [NUMBER] . 10.02.2023 до неї зателефонував невідомий чоловік із мобільного номеру телефону [NUMBER] , який представився працівником АТ КБ «ПриватБанк» та шляхом обману і проведення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, заволодів грошовими коштами із кредитного карткового рахунку № [NUMBER] , який відкритий у АТ КБ «ПриватБанк», на загальну суму 99831 грн 18 коп., чим спричинив матеріальної шкоду. Як вбачається із виписки ПриватБанку кошти з її кредитного рахунку № [NUMBER] перераховані на інший рахунок 10.02.2023 частинами, однак жодного смс від ПриватБанку про підтвердження списання коштів мені не надходило. Того ж дня позивачкою було здійснено неодноразове звернення до АТ КБ «ПриватБанк» про незаконне списання невідомими особами грошових коштів із кредитного рахунку і про його блокування. Також вона звернулася в порядку статті 214 КПК України до Тернопільського РУНГУНП в Тернопільській області із заявою щодо вчинення кримінального правопорушення, за наслідками якого її визнано потерпілою у кримінальному провадженні №120232110000447 від 10.02.2023. 31.03.2023 позивачка звернулася із:заявою в АТ КБ «Приватбанк», в якій просила: відновити на картковий рахунок № [NUMBER] відкритому на ім`я [PERSON] списані 10.02.2023 грошові кошти в сумі 99831,18 грн; скасувати та зупинити нарахування відсотків, пені (штрафних санкцій), які нараховані за наслідками проведення операції з перерахування 10.02.2023 грошових коштів в сумі 99831,18 грн з карткового рахунку № [NUMBER] , відкритому на ім`я [PERSON] . Однак на додаток Приват24 прийшла відповідь, в якій зазначено, що АТ КБ «ПриватБанк» змушені відмовити в задоволенні запиту, оскільки чинним законодавством не надано повноважень Банку здійснювати повернення проведеного переказу, тому Банк не може повернути переказані кошти. Також зазначили, що 10/02/2023 року з рахунку № [NUMBER] був здійснений переказ коштів. При здійсненні переказу були конкретно введені номер карти, термін її дії та СVV2 код. Після чого транзакція була підтверджена 3Dsecure, який надсилався на фінансовий телефон. Зазначає, що будь-яких розпоряджень АТ КБ «ПриватБанк» для проведення списання грошових коштів з кредитного рахунку № [NUMBER] не надавала, рішення суду для проведення такого списання грошових коштів судами України з її рахунку не приймалися, інші підстави для перерахування коштів, встановлені законом чи договором між сторонами на момент проведення їх списання були відсутні. Вважає, що вказаними діями їй було завдано моральної шкоди. Відповідач надав суду відзив на позов, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Встановлено, що 09.03.2023 в Банк звернулася клієнт [PERSON] із заявою, яка повідомила, що 10.02.2023 стала жертвою шахрайських дій невідомих осіб, в результаті яких з її карткового рахунку несанкціоновано списано грошові кошти в сумі 99836,69 грн. На підставі виписки по картці [NUMBER] клієнтки [PERSON] кошти було переведено через термінал стороннього банку, а саме: 10/02/2023 13:14:32 11/02/2023 Р32 F DB - 31,198.77 UAH -29,999.00 - 1,199.77 -31,193.26 163563 4829 MONOOll UKR JSC UNIVERSAL BANK MONODIRECT, HEAD OFFICE, KYIV, UA СПИСАННЯ З КАРТКОВОГО РАХУНКУ 10/02/2023 13:14:46 11/02/2023 P32 F DB -31,198.96 UAH -29,999.00 -62,392.22 841564 4829 MONOOll UKR JSC UNIVERSAL BANK MONODIRECT, HEAD OFFICE, KYIV, UA СПИСАННЯ З КАРТКОВОГО РАХУНКУ. 10/02/2023 13:14:58 11/02/2023 P32 F DB -31,198.96 UAH -29,999.00 - -93,591.18 495565 4829 MONOOll UKR JSC UNIVERSAL BANK MONODIRECT, HEAD OFFICE, KYIV, UA СПИСАННЯ З КАРТКОВОГО РАХУНКУ. 10/02/2023 13:15:12 11/02/2023 P32 F DB -6,240.00 UAH -6,000.00 240.00 -99,831.18 773566 4829 MONOOll UKR JSC UNIVERSAL BANK MONODIRECT, HEAD OFFICE, KYIV, UA СПИСАННЯ З КАРТКОВОГО РАХУНКУ. В результаті вищезазначених чотирьох транзакцій з картки клієнта списано грошові кошти на загальну суму 99836,69 грн (з урахуванням 3839,69 грн комісій банку). Видаткові інтернет-транзакції проведені через термінал MONOO11, який належить "Monobank" (процесінг AT "Універсал Банку"), з використанням мобільного додатку "Apple Pay" з ручним вводом номеру картки (Posentrey mode-12), введенням cvv-коду (Resp code-1) та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82). Так як мерчант "MONOO11" належить не "ПриватБанку", встановити на картку якого банку переведені вказані кошти не надається можливим. З пояснення потерпілої [PERSON] стало відомо, що вона отримала дзвінок з номера телефону [NUMBER] (який не належить банку) від імені нібито співробітників Банку з повідомленням про блокування її рахунку з метою убезпечення від злому акаунту та викрадення коштів з карткових рахунків. Позивачка здійснила проходження авторизації, надала інформацію (пароль) з надісланого смс та підтвердила операцію. через натисканням цифри "1". За результатами звернення позивачки до банку було ініційовано заявки на проведення претензійної роботи №2335170, 2335169, 2335168, 2335166, по яких отримано відмову, оскільки операції були здійсненні введенням 3D-Secur (3D Secure - протокол, який використовується як додатковий рівень безпеки онлайн-кредитних та дебетових карток, для двофакторної автентифікації користувача), який надсилався на фінансовий номер телефону [NUMBER] [PERSON] . Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону [PERSON] та іншої особистої інформації. Аналізом звернення в чат "Допомога онлайн" www.liqpay.ua www.liqpay.ua встановлено, що позивачка підтвердила авторизацію через [NUMBER] у push-повідомлені. Клієнт авторизувався в боті авторизації: [PERSON] ID ЄКБ: 1005488852 Телефон: [NUMBER] ІПН: [NUMBER] Версія пристрою: 6.52.00/Beta Точка входу: Mob Р24 / Android Russia J [NUMBER] (organisation: ORG-ROON1 -RIPE, Donetsk, RUSSIAN FEDERATION). 10.02.2023 13:00 - отримання в чаті невідомими особами інформації про I BAN та повний номер картки: IBAN-код картки Для переказу з іншого банку чи виплат на картку (ВПО, соц. виплати, IB AN та інші) використовуйте, будь ласка, реквізити: IBAN: [NUMBER] Код РНОКПП (ЄДРПОУ) отримувача: [NUMBER] призначення платежу: БРИНЮК ЗОРЯНА МИКОЛАЇВН, Для поповнення картки через ПриватБанк достатньо зазначити номер вашої картки, номер картки: [NUMBER] . Також реквізити карти можна отримати в Приват24, у меню: Гаманець Картки - Вибір картки - реквізити. Зловмисники також отримали можливість: - змінити кредитний ліміт; змінити ліміт для оплати в Інтернеті, картка Універсальна Голд [NUMBER] Використано 0 з 726521 UAH в місяць. (Картка Універсальна Голд [NUMBER] Використано 95997 з 726521 UAH в місяць.) Перевірка балансу/останнього зарахування - дізнатися баланс - За обраною карткою [NUMBER] доступний баланс становить 100005.51 UAH. Наведене також підтверджується скріншот-сторінками доданими позивачкою до позовної заяви. Зазначає про відправку клієнту CMC з кодом-підтвердження для "прив`язки" картки [NUMBER] до гаманця "АррІеРау", [ADDRESS] доставлено 2023-02-10 13:12:10. Про успішне додавання картки до гаманця позивачці відправлено повідомлення на електронну пошту та інші канали комунікації. Також, аналізом логів входу в "Приват24" під акаунтом [NUMBER] [PERSON] нетипових входів зі сторонніх девайсів не виявлено. а саме: типова для клієнта модель - IPHONE 13,4, ідентифікатор imei [NUMBER]. Отже, отримавши доступ до онлайн-чату за участю позивачки [PERSON] , сторонні особи отримали в чаті додаткову інформацію про баланси на карткових рахунках та іншу конфіденційну інформацію. Отримавши від [PERSON] повну інформаціє за її карткою [NUMBER] , сторонні особи створили та адаптували її в гаманці "Apple Pay". Використовуючи доступ до кредитної картки [NUMBER] позивачки, через гаманець "Apple Pay", невідомі особи перевели кошти через термінал "MONOOH" на картку іншого банку. Таким чином, за безпосередньою участю позивачки [PERSON] та наданої нею конфіденційної інформації по картковому рахунку, невідомі особи 10.02.23 з кредитної картки [NUMBER] списала грошові кошти у сумі 99836.69 грн (з урахуванням 3839.69 грн комісії). Картка [NUMBER] була заблокована після звернення [PERSON] 2023-02-10 14:57:45 на гарячу лінію 3700. Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 13 червня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. В судовому засіданні представники позивачки підтримали позов з підстав викладених у ньому. В судовому засіданні представник відповідача заперечила проти позову з підстав, викладених у відзиві. Розглянувши справу, судом досліджено такі докази та встановлено такі обставини. Як видно із виписки АТ КБ «Приватбанк» за період з 01.02.2023 - 16.05.2023 по картці [NUMBER] і додатковим рахункам о 13:14 наявні чотири операції переказу коштів зі своєї картки в сумах 29999,00 грн (оригінальна сума 31198,77 грн) , 29999,00 грн (оригінальна сума 31198,77 грн), 29999,00 грн (оригінальна сума 31198,77 грн) та 13:15 - 6000 грн (оригінальна сума 6240 грн), баланс після операцій - 99831,18 грн. Також, згідно витягу з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань №120232110000447 від 10.02.2023, довідки слідчого відділу Тернопільського РУП ГУНП в Тернопільській області в слідчому відділі Тернопільського РУ поліції ГУНП в Тернопільській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №120232110000447 від 10 лютого 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною третьою статті 190 КК України. 10.02.2023 до Тернопільського РУ поліції ГУ НП в Тернопільській області надійшла заява від [PERSON] , [INFO] , про те, що 10.02.2023, близько 13:00 год., до неї зателефонував невідомий чоловік із мобільного номеру телефону [NUMBER] , який представився працівником АТ КБ «Приват Банк» та шляхом обману і проведення незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, заволодів грошовими коштами із кредитного карткового рахунку № [NUMBER] , який відкритий у АТ КБ «Приват Банк» на [PERSON] , у сумі 99831,18 грн., чим спричинив потерпілій матеріальної шкоди на вказану суму. У зв`язку із вищевикладеним, [PERSON] , [INFO] визнана потерпілою у кримінальному провадженні №120232110000447 від 10 лютого 2023 року, якій завдана матеріальна шкода на загальну суму 99 831,18 гривень. 31.03.2023 позивачка звернулася із:заявою в АТ КБ «Приватбанк», в якій просила: відновити на картковий рахунок № [NUMBER] відкритому на ім`я [PERSON] списані 10.02.2023, грошові кошти в сумі 99831,18 грн; скасувати та зупинити нарахування відсотків, пені (штрафних санкцій), які нараховані за наслідками проведення операції з перерахування 10.02.2023 грошових коштів в сумі 99831,18 грн. з карткового рахунку № [NUMBER] , відкритому на ім`я [PERSON] . Згідно відповіді АТ КБ «ПриватБанк», відмовлено в задоволенні запиту, оскільки чинним законодавством не надано повноважень Банку здійснювати повернення проведеного переказу, тому Банк не може повернути переказані кошти. Також зазначили, що 10/02/2023 року з рахунку № [NUMBER] був здійснений переказ коштів. При здійсненні переказу були конкретно введені номер карти, термін її дії та СVV2 код. Після чого транзакція була підтверджена 3Dsecure, який надсилався на фінансовий телефон. Відповідачем надано сценарії в Channels від 10.02.2023 року, технічне ПКК, яке показує, що з клієнтом була комунікація по операції. Яка саме операція та через який канал вона проводилася в коментарі. В коментарях є інформація про списання коштів, яка потребувала підтвердження спеціальним кодом, який доставлявся на номер телефону [NUMBER] та був прочитаний. Заслухавши пояснення учасників, дослідивши та оцінивши докази, суд доходить висновку, що позов безпідставний та не підлягає до задоволення, зважаючи на таке. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частиною першою та третьою статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунку банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Частиною першою статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Стаття 1073 ЦК України визначає, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами. Згідно статті 1 у цьому Законі наведені нижче терміни та поняття вживаються в такому значенні: 1.14) електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ; 1.15) ініціатор - особа, яка на законних підставах ініціює переказ коштів шляхом формування та/або подання відповідного документа на переказ або використання електронного платіжного засобу; 1.23) отримувач - особа, на рахунок якої зараховується сума переказу або яка отримує суму переказу у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі; 1.24) переказ коштів (далі - переказ) - рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою. Помилковий переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі. Неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі….; 1.27) платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором; 1.32) платник - особа, з рахунка якої ініціюється переказ коштів або яка ініціює переказ шляхом подання/формування документа на переказ готівки разом із відповідною сумою коштів. Неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів; 1.37) розрахунково-касове обслуговування - послуги, що надаються банком клієнту на підставі відповідного договору, у тому числі у вигляді електронного документа, укладеного між ними, які пов`язані із переказом коштів з рахунка (на рахунок) цього клієнта, видачею йому коштів у готівковій формі, а також здійсненням інших операцій, передбачених договорами. Відповідно до пункту 6.3 статті 6 Закону порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка. Статтею 14 Закону, поміж іншим, встановлено наступне, - електронний платіжний засіб може існувати в будь-якій формі, на будь-якому носії, що дає змогу зберігати інформацію, необхідну для ініціювання електронного переказу (пункт 14.1). Користувачем електронного платіжного засобу може бути юридична або фізична особа. Електронний платіжний засіб, за допомогою якого можна ініціювати переказ з рахунка користувача, має дозволяти ідентифікувати користувача (пункт 14.5). Електронний платіжний засіб має відповідати вимогам щодо захисту інформації, передбаченим цим Законом та нормативно-правовими актами Національного банку України (пункт 14.6). Банк має право передати електронний платіжний засіб у власність користувача або надати йому в користування в порядку, визначеному договором (пункт 14.7). Користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається, крім випадку емісії додаткового електронного платіжного засобу для довіреної особи. Представник користувача має право отримати електронний платіжний засіб за довіреністю, що видана користувачем та посвідчена у встановленому законодавством порядку. У такому разі банк не несе відповідальності за проведення операцій з використанням такого електронного платіжного засобу, виданого представнику за довіреністю (пункт 14.12). Банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором: повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; забезпечити користувачу можливість інформувати банк про втрату електронного платіжного засобу; реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банка. Під час реєстрації банком повідомлення користувача щодо втрати електронного платіжного засобу банк зобов`язаний відобразити дату та час повідомлення. У разі невиконання банком обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу ризик збитків від здійснення таких операцій несе банк (абзац 1-3 пункту 14.14). Користувач відповідно до умов договору зобов`язаний надати банку інформацію для здійснення контактів з ним, а банк зобов`язаний зберігати цю інформацію протягом дії договору. Обов`язок банку щодо повідомлення користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним: у разі інформування банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем; у разі відмови користувача від отримання повідомлень банку про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача, про що зазначено в договорі (пункт 14.15). Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів (пункт 14.16). Відповідно до пункту 37.2 статті 37 Закону, у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Ініціювання переказу коштів може, в тому числі, здійснюватися шляхом використання держателем електронного платіжного засобу, тобто платіжної картки (стаття 21 Закону). За статтею 7, пунктів 38.1, 38.4 статті 38 Закону режим обслуговування клієнта банків полягає у зберіганні коштів, здійснення розрахункових операцій за допомогою платіжних інструментів та створення системи захисту інформації, яка повинна забезпечувати безперервний захист інформації щодо переказу коштів на усіх етапах її формування, обробки, передачі та зберігання. Згідно з пунктом 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги» користувач зобов`язаний, зокрема, зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції. Із положень пункту 39.2 статті 39 Закону вбачається, що при проведенні переказу його суб`єкти мають здійснювати в межах своїх повноважень захист відповідної інформації від несанкціонованого доступу до інформації; несанкціонованих змін інформації; несанкціонованих операцій з компонентами платіжних систем. Пунктом 39.4 статті 39 Закону встановлено, що працівники суб`єктів переказу повинні виконувати вимоги щодо захисту інформації при здійсненні переказів, зберігати банківську таємницю та підтримувати конфіденційність інформації, що використовується в системі захисту цієї інформації. Відповідно до пункту 35.1 Глави І Інструкції про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг, затвердженої Постановою НБУ від 29.07.2022 № 163 (надалі - інструкція про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг) платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції відповідно до умов договору. Відповідно до пункту 136 та пункту 140 розділу 7 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 29 липня 2022 року № 164, користувач зобов`язаний зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Так, відповідно до пункту 2.1.4.18 Умов та Правил, які погодив позивач при укладенні договору із банком, відповідальність за усі операції, зроблені в мережі Інтернет по Картках, прив`язаним до Карткового рахунку Клієнта, покладається на Клієнта. Згідно пункту 2.1.4.7 Умов та Правил клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі якщо його дії або бездіяльності призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації яка дає можливість ініціювати платіжну операцію. У випадку якщо Утримувач дає згоду на проведення операцій з Картами або нанесеними на них даними поза полем його зору, він несе повну відповідальність за їх можливе шахрайське використання надалі. Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням Піна або нанесеними на карті даними. Пунктом 2.7.5.7.4. Умов та Правил передбачено, що утримувач несе відповідальність за усі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на карті даних, до моменту письмової заяви Утримувача про блокування засобів на Картрахунку і за усі операції, що не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Карти в СТОП- ЛИСТ Платіжної системою. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, які беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. У разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 03.07.2019 року у справі № 537/3312/16-ц (провадження № 61-17629 св 18), від 24.07.2019 року у справі № 753/16954/16-ц (провадження № 61-24323 св 18), від 01.07.2020 року у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877 св 19), від 21.04.2021 року у справі № 751/6050/18 (провадження № 61-18544 св 19), від 07.07.2021 року у справі № 370/476/16-ц (провадження № 61-10242 св 20), від 17.12.2021 року у справі № 263/3704/19 (провадження № 61-1799 св 21), від 13.06.2022 року у справі № 587/586/21 (провадження № 61-19319 св 21). Крім того, у постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі №182/5175/16-ц зроблено висновок, що «на позивача за зустрічним позовом покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН- кодів, CW-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Таким чином, враховуючи, що операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу 3D Secure, списання коштів з карткового рахунку ОСОБА 1 відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, а позичальник підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ «ПриватБанк», то останнє не повинен нести відповідальність за дану операцію. Вказане узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 05 червня 2019 року у справі N° 712/4463/16-ц (провадження N° 61-22267св18), від 10 липня 2019 року у справі N° 522/22780/15-ц (провадження N° 61-23040св18), від 17 червня 2020 року у справі N° 201/15185/16-ц (провадження N° 61-41264св18). На підставі викладеного апеляційний суд дійшов правильного висновку, що відсутні правові підстави для припинення кредитних зобов`язань ОСОБА 1 , за яким рахується непогашена заборгованість за тілом кредиту. Отже, суд апеляційної інстанції правильно стягнув на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 06 грудня 2010 року станом на ЗО серпня 2016 року у розмірі 16 041,28 грн." У цій справі є доведеним та не заперечується сторонами, що [PERSON] своїми діями сприяла використанню лише їй відомої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зокрема, вона позивачка не заперечує, що вона надала доступ третім особам, вважаючи їх працівниками банку, до свого авторизованого он-лайн чату, де сторонні особи отримали інформацію про її рахунок та номер карти. Крім того, для додавання картки до гаманця « [INFO] » потрібно було ввести дані відомі лише позиваці [PERSON] , а саме: ім`я власника картки; номер картки; термін дії картки; код CVV і такий вхід підтвердити через "Приват24" або через введення 6-ти значного коду з СМС-повідомлення. Здійснення оспорюванних операцій стало можливим з використанням мобільного додатку "Apple Рау», з ручним вводом номеру картки (Posentrey mode-12), введенням cvv-коду (Mesp code-1) та коду для інтернет-платежів 3D-Secure (Pos condition-82). Номер картки, код cvv, який міститься на звороті картки та коду для інтернет-платежів 3D-Secure, який надходив на мобільний телефон позивачки, були доступні і відомі лиже їй. Здійснення платежів з веденням 3D-Secure підтверджується наданими АТ КБ «ПриватБанк» доказами, частково визнається та не спростовано представниками позивачки. Покликання позивачів на те, що шахраї через онлайн чат отримали інформацію про IBAN та повний номер карти, суд відхиляє, оскільки не заперечується, що всупереч правилам, позивачка надала вказаним особам доступ до вказаного чату шляхом підтвердження на її телефоні. При цьому покликання позивачки на місце вчинення операцій Донецьк не має значення для справи. Тому, суд доходить висновку про те, що слід відмовити в задоволенні позову [PERSON] до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про визнання незаконним самовільне, без згоди її [PERSON] перерахування 10 лютого 2023 року грошових коштів в сумі 99831 грн 18 коп. з карткового рахунку [NUMBER] та зобов`язання відновити на картковому рахунку [NUMBER] 10 лютого 2023 року грошові кошти. Інші позовні вимоги про є похідними, а тому також задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed