Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-20 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до Львівської міської ради про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] у віці 69 років в місті Науен (Федеративна Республіка Німеччина) померла мати позивачки - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, реєстраційний номер [NUMBER] , видане 10 серпня 2022 року відділом Реєстрації актів цивільного стану м. Науен (Федеративна Республіка Німеччина). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на майно, яке складається з частки у квартирі [ADDRESS] . [PERSON] є громадянкою України, однак з 1998 року постійно проживає на території Федеративної Республіки Німеччина та перебуває на консульському обліку в Посольстві України у Федеративній Республіці Німеччина. У зв`язку з війною в Україні та пов`язаний з ним великий наплив громадян України до ФРН, процедура легалізації (проставлення апостилю) на свідоцтві про смерть [PERSON] , який здійснювався відділом реєстрації актів цивільного стану м. Науен, та затверджений Мером столиці землі Потсдам у якості представника загального нижчого адміністративного органу Землі Бранденбург, ФРН, суттєво ускладнилася, та Апостиль за номером А 909/2023 було видано лише 22.05.2023 р. Однак, лише після повернення оригіналу Свідоцтва про смерть [PERSON] з відділу реєстрації актів цивільного стану м. Науен (ФРН) із проставленим на ньому Апостилем №А 909/2023 від 22 травня 2023 року, покращення безпекової ситуації в Україні, пов`язаної з постійними ракетними обстрілами збройними формуваннями країни-агресора, стало можливим для Позивачки питання особистого звернення до офіційних органів України з питанням прийняття спадщини після смерті матері, у зв`язку з чим Позивачка прибула до міста Львова. Однак, на прийомі у нотаріуса Першої Львівської державної нотаріальної контори позивачці було роз`яснено, що нею пропущено строк встановлений законодавством строк для вступу у спадщину. Тому просить задовольнити позов та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 13 червня 2023 року відкрито загальне провадження у справі. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 7 липня 2023 року підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомлені про день та час слухання справи, подали до суду заяву про слухання справи в їх відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлені про день та час слухання справи шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу відповідача, що підтверджується довідкою від 07.07.2023 про доставку електронного листа. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження від 23 жовтня 1998 року № [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів громадянського стану Львівського міськвиконкому, батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] . Батько позивача, [PERSON] помер [INFO] згідно з свідоцтвом про смерть від 08.04.2004 р. № [NUMBER] , виданим міським відділом реєстрації актів цивільного стану Львівського обласного управління юстиції. Відповідно до копії свідоцтва про смерть, виданого 10.08.2022 року відділом Реєстрації актів цивільного стану м. Науен (Федеративна Республіка Німеччина) за реєстраційним номером S 295/2022, [PERSON] померла [INFO] . Згідно з копією свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 01.08.2005 р., виданим Галицькою районною адміністрацією Львівської міської ради, квартира за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам сім`ї - [PERSON] . Згідно з ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Померлою [PERSON] заповіт складено не було. Згідно з ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Єдиним спадкоємцем померлою [PERSON] , що має право у першу чергу спадкування за законом, є донька - [PERSON] . Статтею 1220 ЦК України унормовано, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 статті 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частино 1 статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Встановлено, що позивач звернулася до Першої Львівської державної нотаріальної контори для відкриття спадкової справи та видачі свідоцтва на спадщину. Однак у видачі Свідоцтва про право власності на спадщину позивачу було відмовлено, оскільки вона пропустила термін для подання заяви для прийняття спадщини. [PERSON] є громадянкою України, однак з 1998 року постійно проживає на території Федеративної Республіки Німеччина та перебуває на консульському обліку в Посольстві України у Федеративній Республіці Німеччина. У зв`язку з війною в Україні та пов`язаний з ним великий наплив громадян України до ФРН, процедура легалізації (проставлення апостилю) на свідоцтві про смерть [PERSON] , який здійснювався відділом реєстрації актів цивільного стану м. Науен, та затверджений Мером столиці землі Потсдам у якості представника загального нижчого адміністративного органу Землі Бранденбург, ФРН, суттєво ускладнилася, та Апостиль за номером А 909/2023 було видано лише 22 травня 2023 року. Після повернення оригіналу Свідоцтва про смерть [PERSON] з відділу реєстрації актів цивільного стану м. Науен (ФРН) із проставленим на ньому Апостилем №А 909/2023 від 22 травня 2023 року, покращення безпекової ситуації в Україні, пов`язаної з постійними ракетними обстрілами збройними формуваннями країни-агресора, стало можливим для позивачки питання особистого звернення до офіційних органів України з питанням прийняття спадщини після смерті матері. Згідно статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Указом Президента України № 64/20211 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховна Рада України вказаний вище указ було затверджено. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. На думку суду, причини пропущення позивачем строку для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини є поважними, тому позивачу слід визначити додатковий строк. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Отже, враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначити йому додатковий трьохмісячний строк з моменту набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті, [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved