Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-19 00:00:00

07.06.2023 до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Авангард-Добробут» (далі також ОСББ «Авангард-Добробут», позивач) до [PERSON] (далі також [PERSON] , відповідач) про стягнення заборгованості, у якій представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за житлово-комунальні послуги за період з 01.01.2022 по 30.04.2023 у вигляді внесків в розмірі 15 235,07 грн, інфляційні втрати 1 840,61 грн, 3% річних 319,48 грн та судові витрати. Позов обґрунтовано тим, що відповідач є власником квартири за адресою [ADDRESS] , де в будинку створено ОСББ «Авангард-Добробут». Відповідач не сплачує внески на утримання будинку, споруд та прибудинкової території, у зв`язку з чим у неї перед позивачем утворилась заборгованість. Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 16.06.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи у судове засідання. Представник позивача у судове засідання не з`явився, направив заяву з проханням проводити розгляд справи без його участі. Відповідач у судове засідання не прибула, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою місця знаходження майна та за останньою відомою адресою зареєстрованого місця проживання, однак конверти з вкладеннями повернулися до суду із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». Верховний Суд в постанові від 01 жовтня 2020 року по справі №361/8331/18 висловився, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Таким чином, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін у якнайскорішому розгляді справи, усвідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності належно сповіщених учасників справи. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку. [PERSON] є власницею квартири за адресою [ADDRESS] , загальна площа якої становить 99,9 кв.м. /а.с.18-19/. У будинку за адресою [ADDRESS] 3018.06.2007 створено ОСББ «Авангард-Добробут» /а.с.12,13-15,16/. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» (далі Закон), співвласниками багатоквартирного будинку є власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирного будинку. Статтею 10 Закону передбачено, що до компетенції загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку належить визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників. Відповідно до ст. 20 Закону, частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Протоколом Загальних зборів співвласників ОСББ «Авангард-Добробут» від 30.12.2021 затверджено кошторис на 2022 рік, відповідно до якого сума внеску відповідача вираховується в розмірі 939,20 грн на місяць (6,97 + 1 + 143) х 99,9 кв.м.) /а.с.20-21/. Протоколом Загальних зборів співвласників ОСББ «Авангард-Добробут» від 20.01.2023 затверджено кошторис на 2023 рік, відповідно до якого сума внеску відповідача вираховується в розмірі 991,16 грн на місяць (7,42 + 1 + 150) х 99,9 кв.м.) /а.с.22-23/. За приписами статей 319, 322 ЦК України, власність зобов`язує, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, акту планування, договору, а при відсутності таких вказівок - відповідно до вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідачем не сплачувались внески за обслуговування будинку, у зв`язку з чим, відповідно до розрахунку, наданого позивачем, станом на 01.05.2023 вона має заборгованість перед позивачем у розмірі 15 235,07 грн. У Постанові Верховного Суду від 14.07.2020 року у справі №466/8748/16-ц, а раніше у постанові Верховного Суду України від 11.11.2015 у справі №3-945гс15, зроблено правовий висновок про те, що особа, яка є співвласником будинку, у якому створено ОСББ, зобов`язана брати участи у витратах на управління, утримання та збереження будинку, а об`єднання наділене правом у разі нездійснення таких дій цією особою звернутися до суду з позовом про стягнення нарахованих за цими витратами платежів. Відповідно до положень статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідачем жодних доказів на спростування наданого позивачем розрахунку не надано. Враховуючи вищевикладене, суд вважає встановленим факт порушення прав позивача, тому позовні вимоги щодо стягнення заборгованості за нарахованими внесками на утримання будинку, споруд та прибудинкової території у розмірі 15 235,07 грн є законними і обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Позивачем надано розрахунок суми інфляційних втрат та 3% річних, відповідно до якого сума інфляційних втрат становить 1 840,61 грн, а 3% річних - 319,48 грн. Суд вбачає вказаних розрахунок обґрунтованим, а суму інфляційних втрат у розмірі 1 840,61 грн та 3% річних у розмірі 319,48 грн такими, що підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, оскільки позов підлягає задоволенню, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути 2 684 грн судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 000 грн. Позивач разом з позовною заявою надав суду докази судових витрат позивача на професійну правничу допомогу, а саме: копію договору № АД-12/22 від 01.12.2022 (далі - Договір), копію додаткової угоди №14 від 17.05.2023 (далі - Додаткова угода), копію платіжної інструкції № 19/05/2023 від 19.05.2023 на суму 5 000 грн (далі - Платіжна інструкція) /а.с.24,25,27/ Відповідно до абз. 7 Договору, розмір винагороди, вартості послуг визначається у додаткових угодах Додатковою угодою визначено, що сторони домовились, що вартість послуг становить 5 000 грн (п. 3). Одним з основних принципів цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ЦПК України). Частиною 1 ст. 133 ЦПК встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу, витрати, пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до частини 1, пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Частиною першою статті 15 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Особи, які порушили права і законні інтереси інших осіб, зобов`язані поновити їх, не чекаючи пред`явлення претензії чи позову (ч. 2 ст. 16 ЦПК України). Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Судом встановлено, що позивач поніс судові витрати по оплаті правничої допомоги у розмірі 5 000 грн, що підтверджується Платіжної інструкції. Відповідно до статті 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Враховуючи співмірність складності справи та обсягу і складності виконаної адвокатом роботи, виходячи з вимог розумності, справедливості та пропорційності, суд вважає, що витрати на правничу допомогу в розмірі 5 000 грн є реальними та розумними, а відтак підлягають відшкодуванню. Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved