Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-31 00:00:00

29.05.2023 [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Ситник С.О., звернувся з позовом до Львівської міської ради, третя особа: державний нотаріус Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В., в якому просить: встановити факт родинних відносин, а саме визнати, що [PERSON] [INFO] , є племінником [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] ; визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] - три місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . При житті мати позивача доглядала свою рідну сестру [PERSON] , яка мала певні психічні розлади здоров`я, та яка померла [INFO] . Після смерті [PERSON] саме [PERSON] займалась питанням успадкування майна після смерті своєї сестри. У зв`язку з розбіжностями в прізвищах та неправильної видачі свідоцтва про смерть [PERSON] , [PERSON] змушена була двічі звертатись до суду, щоб мати змогу успадкувати майно після смерті своєї сестри. Повідомив, що жодного спору щодо спадкового майна після смерті [PERSON] у їх родині немає. Однак, так як після смерті [PERSON] було невірно виписано свідоцтво про її смерть, спочатку мати позивача [PERSON] , звернулась до суду з метою виправлення помилки у свідоцтві про смерть та встановлення факту смерті саме [PERSON] , після чого, змушена була звернутися до суду повторно з метою встановлення юридичного факту, що вона є рідною сестрою померлої [PERSON] та визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Рішенням Галицького районного суду м. Львова позовні вимоги [PERSON] задоволено повністю, встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , яка померла [INFO] , визначено [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] - три місяці з дня набрання рішення законної сили. Однак, ще до набрання рішенням законної сили, і до його винесення [PERSON] померла, про що її представника повідомлено не було, про смерть такої її представник - адвокат Ситник С.О. дізнався вже після прийняття вказаного рішення, так як спілкувався про хід даної справи з дітьми [PERSON] через її похилий вік та стан здоров`я. Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Третьої Львівської державної нотаріальної контори Стефанишин М.В. із заявами про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] , де йому було роз`яснено, що так як [PERSON] при житті не встигла прийняти спадщину після смерті своєї сестри [PERSON] , то щоб прийняти спадщину після смерті [PERSON] , тітки позивача, йому знову потрібно звернутись до суду з вимогами встановити факт, що він являється племінником померлої [PERSON] , та визначити додатковий строк для написання заяви про прийняття спадщини. Обставини смерті тітки позивача [PERSON] , причини поважності припущення строку на подання заяви про прийняття спадщини після її смерті та факт родинних відносин вже фактично досліджувались Галицьким районним судом м. Львова в рамках цивільної справи №461/8088/21. Встановлення факту родинних зв`язків, що має юридичне значення необхідне позивачу з метою отримання спадщини від його померлої тітки [PERSON] , а саме квартири, що розташована за адресою, [ADDRESS] . Відтак, просить позов задоволити. Ухвалою суду від 01.06.2023 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження і призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 20.06.2023 закрито підготовче провадження справу призначено до судового розгляду. 13.07.2023 від третьої особи - Третьої Львівської державної нотаріальної контори надійшла заява, в якій просять розглядати справу без участі представника Третьої Львівської державної нотаріальної контори. 01.08.2023 від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, повідомив, що позов підтримують, просить задоволити в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, хоча належним чином судом повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив, не подав заяву про відкладення судового засідання чи про розгляд справи у його відсутності, не скористався правом подати відзив на позовну заяву. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, а тому суд приходить до переконання про наявність законних підстав для вирішення спору по суті. У зв`язку з наведеним, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності та вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд приходить до такого висновку. Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] вбачається, що його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). [PERSON] та [PERSON] одружилися 02.11.1971, що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] (а.с.16). 01.04.1988 був розірваний шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що зроблений запис №137 в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу (а.с.17). Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 05.03.2021, вбачається що [PERSON] померла [INFO] (а.с.18). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина. Вказану спадщину хотіла прийняти мати позивача [PERSON] , однак у зв`язку з розбіжностями в прізвищах, а також неправильної видачі свідоцтва про смерть [PERSON] , змушена була двічі звертатися до суду, щоб мати змогу успадкувати майно. Рішенням Личаківського районного суду м. Львова від 19.11.2020 у справі №463/2042/20 заяву [PERSON] задоволено повністю, встановлено факт неправильності в актовому записі цивільного стану про смерть під номером №358 від 28.03.2019, складеному Шевченківським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області на [PERSON] , 1946 року народження, визнано правильним вважати дані про померлу: [PERSON] , [INFO] (а.с.36-38). Рішенням Галицького районного суду м. Львова від 01.12.2022 у справі №461/8088/21 позов [PERSON] задоволено. Встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Визначено [PERSON] , [INFO] , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] - три місяці з дня набрання рішення законної сили. Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Однак, ще до винесення та вступу рішення Галицького районного суду м. Львова від 01.12.2022 в законну силу, [PERSON] [INFO] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Згідно копії свідоцтва про право власності № [NUMBER] [PERSON] на праві приватної власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] . Згідно ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31 березня 1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Оцінюючи зібрані докази у їх сукупності, суд вважає доведеним факт родинних відносин між позивачем та його тіткою (маминою рідною сестрою) [PERSON] , яка померла [INFO] , які є родичами, наявність родинних стосунків між ними підтверджується долученими до справи письмовими доказами. Окрім цього, судом встановлено, що 17.03.2023 [PERSON] звернувся до Третьої львівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті тітки [PERSON] . З листа Третьої львівської державної нотаріальної контори від 17.03.2023 №485/02-14 вбачається, що у відповідності до ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини [PERSON] пропущено. Тому, у разі якщо він має намір оформити спадкові права, йому необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно зі статтею15,16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно ч.3ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1ст. 1270ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім того, особливим випадком спадкування є спадкування за правом представлення, передбачене ст. 1266 Цивільного кодексу України. Суть його, зокрема, в тому, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини; племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Спадкування за правом представлення - це спадкування за законом, яке передбачає появу у певних спадкоємців права на спадкування за умови смерті до відкриття спадщини того з їхніх родичів, хто був би спадкоємцем. Таким чином, його власні спадкоємці ніби представляють у спадкових відносинах особу, яка б одержала права на спадкування, якби була живою на час відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст. 1266 ЦК України, до числа спадкоємців за правом представлення належать: 1) внуки спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, тобто синові, дочці спадкодавця; 2) прабаба, прадід спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім дітям, тобто бабі, дідові спадкодавця; 3) племінники спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, тобто сестрі, братові спадкодавця; 4) двоюрідні брати та сестри спадкодавця - спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, тобто тітці, дядькові спадкодавця Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. У постанові Верховного Суду України 26.09.2012 у справі №6-85цс-12 зазначається, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до правової позиції викладеної у Постанові Верховного Суду України від 6 лютого 2013 року у справі 6-167цс12, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежало виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийнята спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. За правилами ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи , а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України). Враховуючи наведене суд вважає, що причини пропуску строку на прийняття спадщини наведені позивачем є поважними. Беручи до уваги, що позивач з поважних причин пропустив строк звернення до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає за можливе визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовну вимогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід задовольнити та визначити позивачу додатково три місяці для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved