Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-24 00:00:00

Представник позивача ТОВ «ФК «Фангарант Груп» звернувся до Катеринопільського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 19380,13 грн. та стягнення судових витрат. Позовна заява мотивована тим, що 17.09.2022 року між ТОВ «ФК «Фангарант Груп» та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу № ФО-0730-56179006, відповідно до умов якого ТОВ «ФК «Фангарант Груп» зобов`язався передати (продати) в обумовлений у цьому договорі строк товари [PERSON] , а [PERSON] , в свою чергу, зобов`язався прийняти ці товари і сплатити за них певну грошову суму та проценти за користування товарним кредитом. Цього ж дня [PERSON] було передано товар згідно вказаного договору загальною вартістю 12599,80 грн., що підтверджується актом приймання-передачі товару/послуг від 17.09.2022 року. [PERSON] умови договору купівлі-продажу належним чином не виконував, внаслідок чого станом на 22.05.2023 року утворилася заборгованість у розмірі 19380,13 грн., із яких 13365,61 грн. сума заборгованості за основним зобов`язанням зі сплати щомісячних платежів, 6014,52 грн. сума штрафних санкцій, нарахованих відповідно до положень пунктів 12.2, 12.3 договору. Ухвалою суду від 29.05.2023 року справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін. Відповідно до вимог ч. 5\~ст.\~279\~ЦПК\~України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Представник позивача у судове засідання не з`явився. До суду надав клопотання, відповідно до якого просить справу розглядати без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. \~ \~ \~ \~Відповідач повідомлявся про розгляд справи належним чином, відзив на позовну заяву не подав, у зв`язку із чим, суд, враховуючи відсутність заперечень представника позивача, відповідно до вимог ст.ст. 280 - 282 ЦПК України\~ухвалив проводити заочний розгляд справи з ухваленням заочного рішення суду. Оскільки в судове засідання сторони не з`явились, суд відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Так, відповідно до приписів п.\~1\~ч.\~2\~ст.\~11\~ЦК України\~підставою виникнення\~цивільних прав\~та обов`язків,\~зокрема,\~є договори та інші правочини. \~ \~ \~ \~За правилами\~ ч.ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається\~таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо його\~зміст зафіксований\~в одному\~або кількох\~документах (у\~тому числі\~електронних),\~у листах,\~телеграмах,\~якими обмінялися\~сторони,\~або надсилалися\~ними до\~інформаційно-телекомунікаційної\~системи,\~що використовується\~сторонами.\~У разі\~якщо зміст\~правочину зафіксований\~у кількох\~документах,\~зміст такого\~правочину також\~може бути\~зафіксовано шляхом\~посилання в\~одному з\~цих документів\~на інші\~документи,\~якщо інше\~не передбачено\~законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку .\~ Правочин\~вважається таким,\~що вчинений\~у письмовій\~формі,\~якщо він\~підписаний його\~стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. За змістом статей 626 - 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~статті 6\~цього Кодексу\~сторони є\~вільними в\~укладенні договору,\~виборі контрагента\~та визначенні\~умов договору\~з урахуванням\~вимог цього\~Кодексу,\~інших актів\~цивільного законодавства,\~звичаїв ділового\~обороту,\~вимог розумності\~та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Положеннями ст. 638 ЦК України встановлено, що договір є\~укладеним,\~якщо\~сторони\~досягли згоди\~з\~усіх істотних\~умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. За приписами ст.ст.\~525,\~526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Статтями 546, 549 ЦК України визначено, що виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. За змістом ст.\~610,\~п.\~3\~ч.\~1\~ст.\~611\~ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. \~ \~ \~ \~Відповідно до приписів ч.ч. 1, 2 ст. 612 ЦК України боржник вважається\~таким,\~що прострочив,\~якщо він\~не приступив\~до виконання\~зобов`язання\~або не\~виконав його\~у строк,\~встановлений договором\~або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. \~ \~ \~ \~За правилами ст.\~625\~ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Положеннями ч. 1 ст. 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. За змістом 664 ЦК України обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент: вручення товару покупцеві, якщо договором встановлений обов`язок продавця доставити товар; надання товару в розпорядження покупця, якщо товар має бути переданий покупцеві за місцезнаходженням товару. Товар вважається наданим у розпорядження покупця, якщо у строк, встановлений договором, він готовий до передання покупцеві у належному місці і покупець поінформований про це. \~ \~ \~ \~За приписами\~статті 692\~ЦК України\~покупець зобов`язаний\~оплатити товар\~після його\~прийняття або\~прийняття товаророзпорядчих\~документів на\~нього,\~якщо договором\~або актами\~цивільного законодавства\~не встановлений\~інший строк\~оплати товару. Покупець\~зобов`язаний\~сплатити продавцеві\~повну ціну\~переданого товару.\~Договором купівлі-продажу\~може бути\~передбачено розстрочення\~платежу. У разі прострочення оплати товару продавець має право вимагати оплати товару та сплати процентів за користування чужими грошовими коштами. Судом встановлено, що 17.09.2022 року між ТОВ «ФТД-РИТЕЙЛ» та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу № ФО-0730-56179006, за умовами п. 1.1 якого ТОВ «ФТД-РИТЕЙЛ» зобов`язався передати (продати) в обумовлений у цьому договорі строк другій стороні [PERSON] товари, а [PERSON] зобов`язується прийняти ці товари і сплатити за них певну грошову суму та проценти за користування товарним кредитом. У пунктах 1.2, 1.3 договору сторони погодили, що договір купівлі-продажу укладається на розсуд сторін. Строк дії договору: 30 днів з дати укладення, тобто з 17.09.2022 року. Предметом купівлі-продажу є товари на загальну суму 12599,80 грн.. Відповідно до пунктів 3.6, 3.7 договору, в разі прострочення покупцем оплати товару, покупець сплачує продавцю пеню у розмірі 0,1 % від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу. Покупець сплачує продавцю проценти за надання товарного кредиту у розмірі 0,01 % річних, які нараховуються, починаючи з 25 робочого дня після дня передачі товару покупцеві, на суму заборгованості покупця за товар. Із копії акту приймання-передачі товару (послуг) від 17.09.2022 року встановлено, що ТОВ «ФТД-РИТЕЙЛ» передав, а [PERSON] прийняв товар/послуги на загальну суму з ПДВ 12599,80 грн.. Із копії договору про розстрочення платежу № 60200254520 від 17.09.2022 року встановлено, що ТОВ «ФК «Фангарант Груп» та [PERSON] уклали договір про розстрочення платежу. Відповідно до розрахунку суми заборгованості згідно договору про розстрочення платежу № 60200254520 від 17.09.2022 року, станом на 19.05.2023 року заборгованість на кінець періоду становить 19380,13 грн., із яких 13365,61 грн. місячний платіж, 6014,52 грн. неустойка. За вказаних обставин судом встановлено, що відповідач перед позивачем має прострочену заборгованість у розмірі 13365,61 грн. на яку нараховано неустойку 6014,52 грн., які відповідачем не повернуті, а тому грошові кошти у розмірі 13365,61 грн. підлягають стягненню з [PERSON] на користь ТОВ «ФК «Фангарант Груп». При вирішенні питання щодо нарахування неустойки (штрафу, пені) у розмірі 0,1 % від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу та процентів за надання товарного кредиту у розмірі 0,01 % річних у зазначені в позовній заяві періоди суд виходить з наступного. 15.03.2022 прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» № 2120-IX, який набув чинності 17.03.2022 та відповідно до якого розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України доповнено, зокрема, пунктом 18 такого змісту: «у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем)». Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року строком на 30 діб. Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 затверджено Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 2102-ІХ від 24.02.2022. На час розгляду справи, військовий стан в України продовжений Указами Президента України та діє до 15.11.2023 року. З огляду на викладене, позивачем зазначене не враховано, здійснено розрахунок неустойки за період з 17.09.2022 по 19.05.2023 року у розмірі 6014 грн. 52 коп., які відповідно до вимог зазначеної правової норми підлягають списанню позикодавцем, а тому у задоволенні позовних вимог у цій частині слід відмовити. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, а саме з відповідача на користь позивача слід стягнути заборгованість за основним зобов`язанням зі сплати щомісячних платежів у сумі 13365,61 грн.. В іншій частині позовних вимог слід відмовити за необґрунтованістю заявлених позовних вимог. За правилом п. 3 ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України у разі часткового задоволення позову судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Загальний розмір задоволених позовних вимог складає 13365 грн. 61 коп., тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1851 грн. 03 коп. (13365,61*100/19380,13*2684/100 = 1851,03). На підставі викладеного та

Outcome: partial