Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-06 00:00:00

12 вересня 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування завданої майнової шкоди. 1.Стислий виклад позиції позивача На обґрунтування позову [PERSON] посилалася на те, що вона є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , квартира [PERSON] розташована над її квартирою. Відповідач не належним чином утримує квартиру, відмовляється замінювати старі труби, що вийшли з ладу, в наслідок чого, постійно затоплює їй квартиру. Вона неодноразово зверталася до відповідача, пропонувала їй різні варіанти вирішення питання, у тому числі, заміну труби за власні кошти, але ніяких компромісів знайдено не було. 05 червня 2022 року відповідачем в черговий раз було затоплено належну їй квартиру. Доступ до квартири [ADDRESS] представникам аварійної служби було надано лише через годину. [PERSON] зазначила у позові, що внаслідок затоплення належної їй квартири пошкоджено електропроводку, підвісну стеля з гіпсокартону, шпалери, плінтус, підлога, двері (які розбухли та перестали зачинятися), вийшов з ладу бойлер. 19 липня 2022 року Товариством з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» складено акт, яким зафіксовано факт залиття квартири та виявлені пошкодження. Згідно Звіту про незалежну оцінку шкоди після затоплення від 03.08.2022 р., вартість завданої шкоди становить 17\~800,00 грн. В той же час, відповідач [PERSON] відмовляється добровільно відшкодувати завдану залиттям квартири шкоду. У зв`язку з наведеним, у позовній заяві [PERSON] , посилаючись на вимоги ст.ст. 22, 1166 ЦК України, просила суд: -стягнути з [PERSON] на її користь на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири у розмірі 17\~800,00 грн. 2.Стислий виклад позиції та заперечень відповідача. Відповідач не звертався до суду з відзивом на позовну заяву. 3. Рух справи та процесуальні дії у справі. 12 вересня 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування завданої майнової шкоди. Ухвалою суду від 29 вересня 2022 року відкрите провадження у справі, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 02 лютого 2023 року до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні позивача залучене Товариство з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс». Ухвалою суду від 17 лютого 2023 року закрите підготовче провадження у справі, призначений розгляд справи по суті. 4.Судовий розгляду В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] підтримали позов у повному обсязі, посилалися на підстави та обставини звернення до суду, викладені у позовній заяві, просили суд задовольнити позов. Крім того, [PERSON] пояснила, що коли сталося залиття її квартири, вона визвала працівників Товариства з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс». [PERSON] не проживає у своїй квартирі, тому до квартири не було доступу, у зв`язку з чим, слюсарями було перекрито стояк постачання холодної води. Черезх деякий час [PERSON] прийшла та відкрила свою квартиру, допустила представників ТОВ «ТПК «Промліфтсервіс», які склали акт, в квартирі був прорив стояка. Відповідач [PERSON] \~в судовому\~засіданні позов\~не визнала,\~зазначила,\~що труба\~холодного водопостачання\~(стояк),\~до якої\~підключено її\~квартиру,\~знаходиться в\~аварійному стані.\~Вона неодноразово\~зверталася до\~Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~«ТПК «Промліфтсервіс»,\~яке надає\~послуги з\~утримання будинку,\~з заявами\~про ремонт\~зазначеної труби,\~але фактично\~ремонт не\~був проведений.\~Вона в\~квартирі не\~проживає,\~але постійно\~навідується до\~неї.\~Влітку 2022\~року,\~точну дату\~вона не\~пам`ятає,\~їй зателефонувала\~сусідка та\~повідомила,\~що у\~її квартирі\~протікає вода.\~Вона прийшла,\~відкрила квартиру,\~пустила в\~квартиру [PERSON] \~та представників\~ТОВ \~«ТПК «Промліфтсервіс».\~Жодного акту\~при ній\~не складалося,\~залиття сталося\~внаслідок протікання\~труби холодного\~водопостачання,\~її провини\~в залитті\~немає,\~вона не\~визнає того,\~що в\~її квартирі протікає внутрішньо-квартирна розводка, також не визнає, що бачок та змішувач на умивальник і ванну знаходяться у неналежному стані. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, посилаючись на те, що позивачем не доведено провини відповідача у заподіянні майнової шкоди. Так, Товариством з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс», яке надає послуги з утримання будинку, не складався акт щодо причин залиття, саме залиття сталося внаслідок протікання труби холодного водопостачання (стояка), за належний стан якої відповідальне ТОВ «ТПК «Промліфтсервіс», акт оцінювача не може бути визнано належним доказом, оскільки не відповідає вимогам до висновку спеціаліста, містить тільки перелік робіт та розмір шкоди необґрунтований жодним чином. Товариство з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» в своїй заяві просило суд розглядати справу за відсутності представника товариства, з посиланням на те, що затоплення квартири [ADDRESS] сталося 05.06.2022 о 05 годині 40 хвилин, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Аварійна бригада ТОВ «ТПК «Промліфтсервіс» прибула на місце події 05.06.2022 близько 06-00 годин. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] в квартирі не проживає, тому, усунути протікання стояка холодного водопостачання (ХВП) оперативно не було можливості. Доступ до квартири [ADDRESS] надано власником через годину після того, як було залито квартиру [ADDRESS] . Після надання доступу до квартири, слюсарями-сантехніками було заварено труба холодного водопостачання. Також, під час виїзду встановлено, що у квартирі [ADDRESS] протікає внутрішньо-квартирна розводка, у неналежному стані знаходяться бачок та змішувач на умивальник і ванну. Згідно Порядку обслуговування внутрішньо-будинкових систем водопостачання, водовідведення, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року № 219, обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку (далі - внутрішньобудинкові системи) здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем водопостачання від точки приєднання здійснюється його власником (співвласником). Відповідальність за цілісність внутрішньо-квартирних сантехнічних мереж і обладнання лежить на власнику квартири. По факту залиття квартири [ADDRESS] , 19.07.2022 року складено акт, акт складено після звернення [PERSON] . 5.Фактичні обставини, встановлені судом. Судом встановлено, що згідно договору купівлі-продажу від 17.06.2021 року, позивач [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.. Позивачем не надано суду доказів того, що відповідач [PERSON] є власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до ч.1 ст. 82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Позивач [PERSON] , відповідач [PERSON] та третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» не заперечували того, що відповідач [PERSON] є власником квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Крім того, учасниками справи визнаний та не заперечувався той факт, що 05.06.2022 о 05 годині 40 хвилин сталося залиття квартири [ADDRESS] та належить [PERSON] , вода протекла з квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище та належить [PERSON] . Учасниками також не заперечувався той факт, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» надає послуги з утримання будинку [ADDRESS] У зв`язку з тим, що учасниками справи наведені вище обставини визнані, суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання, у зв`язку з чим, зазначені обставини не підлягають доказуванню, Судом встановлено, що 19.07.2022 року комісією у складі: слюсаря-сантехніка [PERSON] та [PERSON] склали акт про те, що 05.06.2022, згідно заявки до диспетчерської служби від мешканки квартири [ADDRESS] , виконали обстеження квартири для встановлення факту залиття з верхньорозташованої квартири [ADDRESS] . При огляді встановлено: залиття квартири [ADDRESS] відбулося по причині протікання внутрішньо квартирної розводки, несправності бачка та змішувача на умивальник і ванну, а також, через протікання стояка ХВП в квартирі [ADDRESS] . Мешканка квартири [ADDRESS] не проживає, тому, усунути протікання стояка холодного водопостачання (ХВП) оперативно не було можливості. Доступ до квартири [ADDRESS] надала через годину після того, як було залито квартиру [ADDRESS] . Слюсаря-сантехники після надання доступу заварили трубу холодного водопостачання. Станом на 19.07.2022 стояк ХВП в квартирі [ADDRESS] знаходиться в задовільному стані, заміни не потребує. В квартирі [ADDRESS] в спальні підвісна стеля з гіпсокартону. Стеля мокра, в рижих плямах, з`явився грибок, на стінах відклеїлися шпалери. В коридорі на стінах теж відклеїлися шпалери. Двері в спальню через залиття розбухли. В туалеті на стелі плями, під час огляду капало зі стелі. Згідно п.6 Договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком за адресою: [ADDRESS] , співвласники зобов`язані оперативно допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя або його представників у порядку, визначеному законом і цим договором, для ліквідації та відвернення аварій, усунення неполадок, що виникли у санітарно-технічному та інженерному обладнанні, його встановлення і заміни, проведення технічних і профілактичних оглядів. Відповідно до п.7 ч.2 ст. 7 Закону «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку. Згідно Порядку обслуговування внутрішньо-будинкових систем водопостачання, водовідведення, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року № 219, обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку (далі - внутрішньобудинкові системи) здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем водопостачання, водовідведення в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). Точка приєднання внутрішньобудинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньобудинкової системи). Точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Відповідальність за цілісність внутрішньо-квартирних сантехнічних мереж обладнання лежить на власнику житла. Для захисту своїх прав пропонуємо мешканцю квартири [ADDRESS] звернутися до суду. Згідно Звіту про незалежну оцінку шкоди після затоплення від 03.08.2022 р., складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП « [PERSON] » вартість завданої шкоди становить 17\~800,00 грн. У відповідності до Акту від 03.08.2022 р. (до Звіту про незалежну оцінку шкоди після затоплення від 03.08.2022 р.) оцінювачем нерухомого майна [PERSON] проведено 03.08.2022 обстеження житлової квартири за адресою: [ADDRESS] , виявлено, що під час затоплення завдано шкоди: гіпсокартон фарбували п`ять літрів пішло; стеля три на п`ять навісна, двері 60/1,90 дерев`яна вздулася; шпалери 20 метрів по 2,5 полоска відхилилася; лінолеум 2/3 вздувся; шпаклівка в ванній 0,5 метри відпала на підлогу; з метри плінтуса зверху; пліснява по всій квартирі виводилася препаратами; 0,5 метрів проводки поміняли і 4 лампи окислилися; бойлер замкнув, вийшов з ладу, проводка не працює. Загальна вартість завданої шкоди складає 17\~800,00 грн. 6.Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої\~статті 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст.ст.76-81 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями, бездіяльністю немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Згідно частини 2 статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», -аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам; -внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення (для систем газопостачання - від запірного пристрою на вводі в будинок до запірних пристроїв включно перед місцями підключення газових приладів, газоспоживального обладнання, теплових агрегатів тощо); Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду. Згідно додатку № 4 до пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, акт про аварію повинен містити: дату його складання; опис аварії, її наслідки; причини аварії, висновки про роботи, які необхідно провести; висновки про те, хто заподіяв шкоду. Акт підписується членами комісії, та ознайомлюються мешканці квартир (які винні в аварійній ситуації, або зазнали шкоди внаслідок аварії). Згідно п. 12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі: ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю,- шляхом відшкодування збитків. Пунктом 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно Порядку обслуговування внутрішньо-будинкових систем водопостачання, водовідведення, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року № 219, (далі Поядок обслуговування), цей Порядок визначає механізм обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного житлового будинку, забезпечення їх належного функціонування, технічного обслуговування та ремонту з метою надійного та безпечного надання споживачам відповідних комунальних послуг. У цьому Порядку терміни вживаються у таких значеннях: -виконавець - юридична або фізична особа - підприємець, уповноважена співвласниками на виконання робіт з обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води (усіх разом або окремо конкретної), управитель або виконавець комунальної послуги з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення у разі укладення споживачами з ним індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання відповідної комунальної послуги; -точка приєднання внутрішньобудинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньобудинкової системи); -точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи); Інші терміни вживаються у значеннях, наведених у Законах України\~«Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення»,\~«Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання»,\~«Про державне регулювання у сфері комунальних послуг»,\~«Про житлово-комунальні послуги»,\~«Про теплопостачання»,\~«Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Обслуговування внутрішньобудинкових\~систем теплопостачання,\~водопостачання,\~водовідведення та\~постачання гарячої\~води багатоквартирного\~будинку (далі\~-\~внутрішньобудинкові системи)\~здійснюється виконавцем\~та включає\~комплекс робіт\~з технічного\~обслуговування та\~проведення поточного\~ремонту внутрішньобудинкових\~систем від\~зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем водопостачання, водовідведення в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). 7.Висновки суду. Суд приходить до висновку про те, що позивачем не надано належних та допустимих доказів наявності провини відповідача [PERSON] у завданні майнової шкоди та належних та допустимих доказів розміру спричиненої майнової шкоди. 7.1 Як зазначалося вище, Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Згідно додатку № 4 Правил, акт про аварію складається головою комісії та членів комісії. Як встановлено судом, у день аварії (залиття) 05.06.2022 року акт про причини аварії представниками ТОВ «ТПК «Промліфтсервіс» не складався, Акт про причини аварії складено представниками Товариства з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» тільки 19.07.2022 року. Згідно Акту від 19.07.2022 р., його складено слюсарями-сантехніками [PERSON] та [PERSON] , у той же час, позивачем [PERSON] та третьою особою - Товариством з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» не надано суду доказів того, хто саме з працівників ТОВ «ТПК «Промліфтсервіс» уповноважений складати акти про причини аварії, хто входить до складу комісії, хто є головою комісії, у зв`язку з чим, суд не може перевірити повноваження осіб, які склали акт. Зазначений вище акт також не містить даних щодо ознайомлення з ним мешканців квартир (які винні в аварійній ситуації, або зазнали шкоди внаслідок аварії), оскільки в акті відсутні підписи позивача [PERSON] та відповідача [PERSON] . Відповідач [PERSON] в судовому засідання посилалася на те, що зазначений вище акт їй не вручали, з ним не ознайомлювали, вонга ознайомлена з актом тільки в судовому засіданні.. Враховуючи наведене,\~суд приходить\~до висновку,\~що Акт\~про причини\~аварії від 19.07.2022 року, складений представниками Товариства з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» не може бути визнано належним та допустимим доказом у справі, оскільки складений з порушенням норм законодавства. 7.2 Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України» від 12 липня 2001 року №2658-ІІІ (далі - Закон №2658-ІІІ). Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Згідно з статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України» від 12 липня 2001 року №2658-ІІІ незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону. Підставою проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (частина 1 статті 10, частина 1 статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України» № 2658-III). Частиною другою статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України» передбачено, що замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки. Постановою КМУ від 10 вересня 2003 року № 1440 затверджено Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (далі - Стандарт). Відповідно до пункту 1 Стандарт є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Згідно з пунктом 56 Національного стандарту №1, звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; дату оцінки та дату завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства; мету проведення оцінки та обґрунтування вибору відповідної бази оцінки; перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки; виклад усіх припущень, у межах яких проводилася оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; висновки щодо аналізу існуючого використання та найбільш ефективного використання об`єкта оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість; висновок про вартість майна; додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. Як зазначалося вище, згідно Звіту про незалежну оцінку шкоди після затоплення від 03.08.2022 р., складеного суб`єктом оціночної діяльності ФОП « [PERSON] » вартість завданої шкоди становить 17\~800,00 грн. У відповідності до Акту від 03.08.2022 р. (до Звіту про незалежну оцінку шкоди після затоплення від 03.08.2022 р.), оцінювач проводив огляд квартири позивача, констатує те, що: -«гіпсокартон фарбували п`ять літрів пішло» - не надано даних щодо типу фарби, вартості фарби, тощо; -«двері 60/1,90 дерев`яна вздулася» - не зазначено вартості ремонту; -«шпалери 20 метрів по 2,5 полоска відхилилася не зазначено тип шпалер, їх вартість; -«лінолеум 2/3 вздувся» - не зазначено вартість; -«пліснява по всій квартирі виводилася препаратами» - не зазначені препарати, їх вартість, площа обробки зазначеними препаратами; -«бойлер замкнув, вийшов з ладу» - не зазначено модель, тип, назва бойлеру, рік випуску, відсутність даних щодо пошкоджень, чи можливо їх усунути, яка вартість бойлеру з урахуванням зносу, тощо. Суд приходить до висновку, що Звіт про незалежну оцінку шкоди після затоплення від 03.08.2022 р. не може бути прийнято судом як належний та допустимий доказ, оскільки, звіт містить тільки опис пошкодженого нерухомого майна (квартири), фактично, складено зі слів (гіпсокартон фарбували п`ять літрів пішло) та не містить переліку нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка; опис та аналіз зібраних і використаних вихідних даних та іншої інформації під час проведення оцінки; виклад змісту застосованих методичних підходів, методів та оціночних процедур, а також відповідних розрахунків, за допомогою яких підготовлено висновок про вартість майна. 7.3 Крім того, як зазначалося вище, -позивач [PERSON] посилалася на те, що залиття її квартири сталося внаслідок прориву труби холодного водопостачання в квартирі відповідача; -відповідач\~ [PERSON] \~в судовому\~засіданні зазначила,\~що стався\~прорив стояка\~труби холодного\~водопостачання,\~її провини\~в залитті\~немає,\~вона не\~визнає того,\~що в\~її квартирі протікає внутрішньо-квартирна розводка, а також бачок та змішувач на умивальник і ванну знаходяться у неналежному стані; -Товариство\~з обмеженою\~відповідальністю «ТПК\~«Промліфтсервіс»,\~як третя\~особа,\~у листі,\~адресованому суду, зазначає, усунути протікання стояка холодного водопостачання (ХВП) не виявилося можливим, через відсутність доступу до квартири, тільки після надання доступу слюсарями-сантехніками було заварено трубу холодного водопостачання, також, під час виїзду встановлено, що у квартирі [ADDRESS] протікає внутрішньо-квартирна розводка, у неналежному стані знаходяться бачок та змішувач на умивальник і ванну. Суд, оцінюючі пояснення учасників, приходить до висновку, що затоплення квартири позивача відбулося внаслідок прориву стояка - труби холодного водопостачання. Позивачем та третьою особою суду не надано доказів того, що прорив стався після точки приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання до житлового приміщення (квартири відповідача). Як судом зазначалося вище, згідно Порядку обслуговування внутрішньо-будинкових систем водопостачання, водовідведення, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15 серпня 2018 року № 219 - точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Обслуговування внутрішньобудинкових\~систем теплопостачання,\~водопостачання,\~водовідведення та\~постачання гарячої\~води багатоквартирного\~будинку (далі\~-\~внутрішньобудинкові системи)\~здійснюється виконавцем\~та включає\~комплекс робіт\~з технічного\~обслуговування та\~проведення поточного\~ремонту внутрішньобудинкових\~систем від\~зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації, а обслуговування систем водопостачання, водовідведення в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). Таким чином відповідальність за належне утримання труби (стояка) холодного водопостачання несе виконавець надання\~жилого-комунальних\~послуг.\~ Позивачем [PERSON] позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТПК «Промліфтсервіс» не заявлявся, в той жде час нею не надано суду належних та допустимих доказів того, що залиття належної їй квартири відбулося внаслідок неналежного стану систем водопостачання, водовідведення в межах житлового (нежитлового) приміщення у квартирі відповідача [PERSON] . 7.4 У зв`язку з наведеним вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] є необґрунтованими та недоведеними, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню. 8.Судові витрати Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, 1.\~Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.\~2. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. Враховуючи те. що суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні позову, судові витрати належить покласти на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed