Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-08 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У травні 2023 року представник позивача [PERSON] - адвокат Соловей О.В. звернувся до суду із позовом в якому просив визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини нотаріусу після смерті дядька [PERSON] . Позовна заява мотивована тим, що позивач [PERSON] спадщину після смерті дядька [PERSON] , яка мала місце [INFO], не прийняла з поважних причин, оскільки не подала у визначений законом строк заяву нотаріусу про прийняття спадщини через перебування на лікуванні в період з 05 жовтня 2020 року по 15 жовтня 2020 року, що відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 21 листопада 2020 року по справі № 315/714/19. [PERSON] проживав один в [ADDRESS] . Після його смерті відкрилась спадщина на частину житлового будинку за вказаною вище адресою, яку він успадкував після смерті свого батька [PERSON] , який на час смерті [INFO] проживав разом з ним. Спадкоємці за законом [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] відмовились від прийняття спадщини. Представник позивача - адвокат Соловей О.В. подав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав (арк.спр.84). Відповідач Новоушицька селищна рада Хмельницької області направив до суду клопотання про розгляд справи без участі представника, просив суд прийняти законне та обґрунтоване рішення (арк. спр. 38,82). Процесуальні дії у справі 16 травня 2023 року відкрито провадження у справі, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. 06 червня 2023 року оголошено перерву у підготовчому засіданні у зв`язку із повторним витребуванням доказів. 24 липня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Фактичні обставини справи, встановлені судом Позивач [PERSON] є донькою [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про народження та свідоцтво про укладення шлюбу (арк. спр. 6,7). [PERSON] народився [INFO] , його батьками є [PERSON] та [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про народження (арк. спр.8). [PERSON] , [INFO] , є рідним братом [PERSON] , оскільки вони мають спільних батьків, про що свідчить витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян (арк. спр.11-12). Таким чином позивач [PERSON] є племінницею [PERSON] та онукою [PERSON] . 01 березня 2002 року [PERSON] заповів частини жилого будинку з надвірними будівлями та земельною ділянкою, що знаходиться за адресою в [ADDRESS] [PERSON] , а частини цього ж жилого будинку з надвірними будівлями і земельною ділянкою заповів [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах (арк. спр. 57 на звороті). [INFO] помер дід позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (арк.спр.9). На день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав в домоволодінні за адресою: [ADDRESS] . Разом з ним на день смерті був зареєстрований [PERSON] - син, про що свідчать довідки №3104, 3103 від 03 жовтня 2016 року (арк. спр. 20). Відповідно до довідки КП «Новоушицьке БТІ» житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, яких знаходиться за адресою: [ADDRESS] зареєстрований на праві особистої власності за [PERSON] на підставі свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння, виданого виконкомом Новоушицької селищної ради 09 жовтня 1964 р. реєстровий №6-1016 (арк. спр.15). Даними спадкової справи №109-2013 підтверджується, що [PERSON] 08 жовтня 2013 подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] 04 листопада 2013 року із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] також звернулась спадкоємець за заповітом - онука [PERSON] 01 травня 2023 року їй видане свідоцтво про право на спадщину за заповітом на частини житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Також в матеріалах спадкової справи наявна заява спадкоємця за заповітом [PERSON] від 08 листопада 2023 року про відмову від прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] на користь спадкоємця на заповітом [PERSON] (арк. спр. 50-77). [INFO] помер дядько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (арк. спр. 10). На день смерті [PERSON] був зареєстрований та проживав один в домоволодінні за адресою: [ADDRESS] , про що свідчать довідки №518611, 518612 від 06 травня 2022 року (арк. спр. 18,19). Згідно даних довідки від 09 січня 2023 року, виданої КП «Хмельницький міський центр первинної медико-санітарної допомоги» Хмельницької міської ради [PERSON] в період з 05 жовтня 2020 року по 15 жовтня 2020 року перебувала на амбулаторному лікуванні в КП «Хмельницька ПМСП» з причин вегето - судинної дистонії по змішаному типу, кризовий перебіг. Остеохондроз шийного відділу хребта (арк. спр. 17). Спадкова справа після смерті [PERSON] не заведена (арк. спр.41-42). Спадкоємці померлого [PERSON] - діти [PERSON] та [PERSON] 17 березня 2023 року подали нотаріусу заяви з яких вбачається, що останні повідомляють нотаріуса, що вони спадщину після смерті батька не прийняли, на неї не претендують, звертатись до суду з метою визначення додаткового строку для прийняття спадщини не будуть та не заперечують щодо отримання спадщини іншими спадкоємцями (арк. спр.13,14). Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском встановленого строку для прийняття спадщини, що підтверджується постановою нотаріуса від 11 квітня 2023 року (арк. спр. 16), що є підставою для звернення позивача за захистом своїх прав до суду. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Предметом спору у цій справі є визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] спадкоємцеві за законом п`ятої черги [PERSON] , оскільки остання пропустила строк для її прийняття. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (статті 1217, 1265 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В даному випадку спадкоємці померлого першої черги - [PERSON] та [PERSON] спадщину не прийняли, їхні заяви свідчать про те, що на спадщину вони не претендують, інших спадкоємців суд не встановив, а тому Новоушицька селищна рада Хмельницької області є належним відповідачем у справі. У постанові від 23 листопада 2020 року в справі №315/714/19 Верховний Суд дійшов висновку, що гостре раптове захворювання позивача, яке сталося за декілька днів до спливу шестимісячного строку для прийняття спадщини, унеможливило його своєчасне звернення до приватного нотаріуса. За висновком Верховного Суду вказана обставина була пов`язана з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для прийняття спадкоємцем спадщини. Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на те, що після смерті [PERSON] вона, як спадкоємець за законом п`ятої черги, не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки в період з 05 жовтня 2020 року по 15 жовтня 2020 року перебувала на амбулаторному лікуванні в КП «Хмельницька ПМСП». Отже, раптове захворювання [PERSON] , яке сталося за декілька днів до закінчення шестимісячного строку для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини (12 жовтня 2020 року), унеможливило її своєчасне звернення з такою заявою. При цьому, суд враховує, що відповідач не заперечив проти позову та не спростовував твердження [PERSON] щодо пропуску нею строку для прийняття спадщини з поважних причин. Таким чином, враховуючи обставини даної справи, суд визнає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними, а тому позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Тому,

Outcome: approved