Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-08 00:00:00

У квітні 2023 року представник ПуАТ «КБ «Акродбанк» звернувся до суду з позовом до\~ [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору: Приватний виконавець виконавчого округу Тернопільської області Мелих А.І., про визнання договору дарування фіктивним та недійсними. Позовні вимоги обґрунтовував тим, що 04.05.2020 між ПуАТ «КБ «Акордбанк» був укладений кредитний Договір у вигляді Заяви-Пропозиції №СІК-040520/100-00, відповідно до умов якого Відповідач отримав кредит в сумі 39\~190, 23 грн. зі сплатою 18,99% річних на загальні споживчі цілі строком на 60 місяців. За умовами даного Договору ПуАТ «КБ «Акордбанк» позичальник зобов`язується повернути суму кредиту та сплатити передбачені договором платежі. Вказує, що відповідач порушив умови кредитного договору від 04.05.2020 №СІК-040520/100-00, що призвело до заборгованості, що станом на 29 вересня 2021 року складає: 56\~263,05 грн. Так, як Відповідач неналежно виконував свої кредитні зобов`язання, ПуАТ «КБ «Акродбанк» звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф. для вчинення виконавчого напису. 24.12.2021 рішенням Кременецького районного суду Тернопільської області від 18.02.2021 було визнано напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф. від 16 червня 2021 року, що зареєстрований в реєстрі за №23003 таким, що не підлягає виконанню. 03.12.2021 ПуАТ «КБ «Акродбанк» звернувся до суду за захистом своїх порушених прав як кредитодавця з позовною заявою про стягнення заборгованості до Кременецького районного суду Тернопільської області. Рішенням суду, позов було задоволено в повному обсязі та на користь ПуАТ «КБ «Акродбанк» вирішено стягнути з відповідача заборгованість: 56\~263,05 грн. та 2\~270,00 грн. судового збору. Після чого Банком було отримано виконавчий лист №601/3284/21 від 04.04.2022, який був пред`явлений на виконання до приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелиха А.І.. 28.10.2022 приватним виконавцем виконавчого округу Тернопільської області Мелихом А.І. винесено постанову про розшук майна Відповідача. В ході здійснення виконавчого провадження представнику ПуАТ «КБ «Акродбанк» стало відомо, що на момент судового розгляду в Кременецькому районному суді Тернопільської області справи про стягнення з [PERSON] заборгованості, відповідач здійснив безоплатне відчуження нерухомого майна, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] на користь [PERSON] .. Дана інформація підтверджена копією договору Дарування від 28.12.2021. Вказує, що [PERSON] є батьком [PERSON] , він знав про існування заборгованості за кредитним договором, розуміючи, що рішення буде винесено на користь ПуАТ «КБ «Акродбанк» і буде звернено стягнення Банком заборгованості на наявне майно здійснив фіктивний правочин у вигляді безоплатного Договору Дарування житлового будинку, цілком усвідомлюючи, що договір Дарування укладено з метою приховання цього майна. А отже вважає, що це дає підстави вважати, що Відповідач-1 усвідомлюючи, що на його майно буде звернуто стягнення, навмисно порушив вимоги Кредитного договору та подарував квартиру,\~у зв`язку з чим позивач звернувся до суду. Враховуючи вище викладене, позивач просить суд визнати\~фіктивним та недійсним Договір дарування від 28.12.2021 укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Кременецького нотаріального округу Зелінським П.І., зареєстрований в реєстрі за № 344. Ухвалою суду від 02.05.2023 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 10.05.2023 від приватного виконавця Мелиха А.І. надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, позовні вимоги повністю визнає та підтримує. 15.05.2023 від Позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та про участь у судовому засіданні по справі в режимі відеоконференції. Ухвалою суду від 12.06.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду. В судове засідання відповідачі не прибули, хоча належним чином були повідомлені про дату та час судового розгляду. В судовому засіданні в режимі відео конференції представник позивача просив позовні вимоги задовольнити. Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши всі наявні у справі докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно встановивши обставини справи, приходить до наступного висновку. 04.05.2020 між ПуАТ «КБ «Акордбанк» був укладений кредитний Договір у вигляді Заяви-Пропозиції № СІК-040520/100-00, відповідно до умов якого Відповідач отримав кредит в сумі 39\~190, 23 грн. зі сплатою 18,99% річних на загальні споживчі цілі строком на 60 місяців. За умовами даного Договору позичальник зобов`язується повернути Суму кредиту та сплатити передбачені договором платежі. Відповідач порушив умови кредитного договору від 04.05.2020 №СІК-040520/100-00, що призвело до заборгованості, що станом на 29 вересня 2021 року складала: 56\~263,05 грн., з яких: 8\~938грн. - прострочена заборгованість по кредиту, 9\~425,26 грн. - заборгованість за комісією, 7\~647,56 грн. - заборгованість за процентами, 30\~252,08 грн. - строкова заборгованість по кредиту. ПуАТ «КБ «Акродбанк» звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф. для вчинення виконавчого напису. 24.12.2021 рішенням Кременецького районного суду Тернопільської області від 18.02.2021 було визнано напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Данич О.Ф. від 16 червня 2021 року, що зареєстрований в реєстрі за №23003 таким, що не підлягає виконанню. Рішенням Кременецького районного суду Тернопільської області від 18 лютого 2022 року стягнено з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , на користь ПуАТ «КБ «Акордбанк» (04136, місто Київ, вулиця Стеценко, 6; код ЄДРПОУ- 35960913) суму заборгованості за Кредитним договором\~№ СІК 040520/100-00 від 04.05.2020 у розмірі 56\~263,05 грн., яка складається з: простроченої заборгованості за сумою кредиту в розмірі 8938.15 гривень; простроченої заборгованості за комісією в розмірі 9425.26 гривень; простроченої заборгованості за процентами в розмірі 7647.56 гривень; суми строкової заборгованості за сумою кредиту в розмірі 30252.08 гривень. Також суд першої інстанції стягнув з [PERSON] на користь ПуАТ «КБ «Акордбанк» судовий збір в розмірі 2270,00 грн. На підставі рішення Кременецького районного суду Тернопільської області від 18.02.2022 стягувачу 04.05.2022 був виданий виконавчий лист. Із наявної у справі інформації про виконавче провадження видно, що з 06.09.2022 виконавчий лист знаходився на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Тернопільської області Мелих А.І. (виконавче провадження № 69792240). 28.10.2022 приватним виконавцем виконавчого округу Тернопільської області Мелихом А.І. винесено постанову про розшук майна Відповідача. 28.12.2021 між [PERSON] (дарувальник) та [PERSON] , в особі законного представника матері - [PERSON] (обдаровувана), укладено договір дарування житлового будинку [ADDRESS] . Відповідно до\~ст. 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. За змістом ч. 5\~ст. 203 ЦК України\~правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Відповідно до змісту\~ст. 234 ЦК України\~фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним. Для визнання правочину фіктивним суди повинні встановити наявність умислу в усіх сторін правочину. При цьому необхідно враховувати, що саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Якщо сторонами не вчинено будь-яких дій на виконання такого правочину, суд ухвалює рішення про визнання правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків. У фіктивних правочинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву, тобто обидві сторони, вчиняючи фіктивний правочин, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, тобто мають інші цілі, ніж передбачені правочином. Такий правочин завжди укладається умисно. Отже, основними ознаками фіктивного правочину є: введення в оману (до або в момент укладення угоди) іншого учасника або третьої особи щодо фактичних обставин правочину або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов`язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину. Укладення договору, який за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням ч. 1, 5\~ст. 203 ЦК України, що за правилами\~ст. 215 цього Кодексу\~є підставою для визнання його недійсним відповідно до\~ст. 234 ЦК України. Відповідно до\~ст. 717 ЦК України\~за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов`язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність. Договір, що встановлює обов`язок обдаровуваного вчинити на користь дарувальника будь-яку дію майнового або немайнового характеру, не є договором дарування. Під час розгляду справи суд враховує правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 03.07.2019 у справі № 369/11268/16-ц (провадження № 14-260цс19) про те, що позивач вправі звернутися до суду із позовом про визнання договору недійсним, як такого, що направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (п. 6\~ст. 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (ч. 3\~ст. 13 ЦК України), та послатися на спеціальну норму, що передбачає підставу визнання правочину недійсним, якою може бути як підстава, передбачена\~ст. 234 ЦК України, так і інша, наприклад, підстава, передбачена\~ст. 228 ЦК України. Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (п. 6\~ст. 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Згідно із ч. 2, 3\~ст. 13 ЦК України\~при здійсненні\~своїх прав\~особа зобов`язана\~утримуватися від\~дій,\~які могли\~б порушити\~права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Цивільно-правовий договір (в тому числі й договір дарування) не може використовуватися учасниками цивільних відносин для уникнення сплати боргу або виконання судового рішення (в тому числі, вироку). Боржник (дарувальник), який відчужує майно на підставі договору дарування на користь своєї родини після пред`явлення до нього позову банку про стягнення заборгованості, діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора, оскільки уклав договір дарування, який порушує майнові інтереси кредитора і направлений на недопущення звернення стягнення на майно боржника. Тому правопорядок не може залишати поза реакцією такі дії, які хоч і не порушують конкретних імперативних норм, але є очевидно недобросовісними та зводяться до зловживання правом. Як наслідок, не виключається визнання договору недійсним, направленого на уникнення звернення стягнення на майно боржника, на підставі загальних засад цивільного законодавства (п. 6\~ст. 3 ЦК України) та недопустимості зловживання правом (ч. 3\~ст. 13 ЦК України). Вирішуючи питання про наявність підстав для визнання недійсним правочину внаслідок укладення договору, зміст якого суперечить\~ЦК України, суд враховує, що: 1) відповідач відчужив майно після настання строку виконання зобов`язань за кредитним договором № СІК-040520/100-00 від 04.05.2020; 2) майно відчужене на підставі безвідплатного договору; 3) майно відчужене на користь близьких родичів. На переконання суду, сукупність наведених обставин доводить той факт, що відповідач [PERSON] діяв недобросовісно, зловживаючи своїми цивільними правами на шкоду правам інших осіб, оскільки відчуження належного його майна відбулося з метою уникнення звернення стягнення кредитором на його майно як боржника. Фраудаторні правочини (правочини, що вчинені боржником на шкоду кредиторам) в законодавстві України регулюються тільки в певних сферах, зокрема: у банкрутстві (ст. 20 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкротом»); при неплатоспроможності банків (ст. 38 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб»; у виконавчому провадженні (ч. 4\~ст. 9 Закону України «Про виконавче провадження»). Водночас, за висновками Верховного Суду, будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів у частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину. При цьому та обставина, що правочин із третьою особою, за яким боржник відчужив майно, реально виконаний, не виключає тієї обставини, що він направлений на уникнення звернення стягнення на майно боржника та, відповідно, може бути визнаний недійсним на підставі загальних засад цивільного законодавства. Судом враховано, що на момент здійснення відчуження [PERSON] житлового будинку зобов`язання за кредитним договором, укладеним ним із позивачем, вважалося простроченим, його належне виконання не відбулося. Крім того, суд враховує, що [PERSON] подарував житловий будинок на користь своєї дочки, тобто спірне майно залишилось у сім`ї боржника, однак не у власності відповідача-боржника, що також свідчить про недобросовісну поведінку [PERSON] та намагання уникнути відповідальності за рахунок спірного майна. В обранні варіанта добросовісної поведінки боржник зобов`язаний піклуватися про те, щоб його юридично значимі вчинки були економічно обґрунтованими. Також поведінка боржника повинна відповідати критеріям розумності, що передбачає, що кожне зобов`язання, яке правомірно виникло, повинно бути виконано належним чином, а тому кожний кредитор вправі розраховувати, що усі існуючі перед ним зобов`язання за звичайних умов будуть належним чином та своєчасно виконані. Тому усі боржники мають на меті добросовісно виконати усі свої зобов`язання, а в разі неможливості такого виконання - надати справедливе та своєчасне задоволення прав та правомірних інтересів кредитора. Угоди, що укладаються учасниками цивільних відносин, повинні мати певну правову та фактичну мету, яка не має бути очевидно неправомірною та недобросовісною. За своїм змістом спірний договір суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, а вчинений з метою уникнення відповідальності відповідача [PERSON] за рахунок його майна, що є порушенням ч. 1, 5\~ст. 203 ЦК України, що за правилами\~ст. 215 цього Кодексу\~є підставою для визнання його недійсним відповідно до\~ст. 234 ЦК України. За вказаних обставин, враховуючи при цьому наявність як на час звернення до суду, так і на час ухвалення судового рішення невиконаних зобов`язань [PERSON] перед позивачем, наявні підстави для задоволення позову у повному обсязі. Витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача. Враховуючи викладене,

Outcome: approved