Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Чкаловської селищної ради Чугуївського району Харківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої вимоги таким. [INFO] померла його мати - [PERSON] , яка фактично прийняла спадщину після свого чоловіка (батька позивача) - [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина за законом на житловий будинок та земельну ділянку, яку він має намір прийняти. На момент смерті [PERSON] на території України постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVІD-19, спричиненої коронавіросом SARS-CoV-2» № 211 від 11 березня 2020 року було запроваджено карантин та обмежувальні протиепідемічні заходи, зокрема обмеження пересування людей, руху транспорту, обмежено прийом людей на підприємствах, державних органах, у тому числі нотаріальних конторах. А 24 лютого 2022 року у зв`язку з повномасштабним вторгненням рф на територію України, було введено режим воєнного стану. У березні 2022 року с. Базаліївка Чугуївського району Харківської області було тимчасово окуповане, на вказаній території велися активні бойові дії, а після його деокупації населений пункт перебуває під обстрілами, що спричинило обмеження транспортного сполучення. В зв`язку з цим він не зміг вчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті його матері, а коли звернувся з такою заявою до нотаріуса, йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустив вказаний строк з поважних, об`єктивних, не залежних від нього причин та просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за законом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача - Чкаловської селищної ради Чугуївського району Харківської області у судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву, в якій справу просив розглядати за відсутності представника Чкаловської селищної ради Чугуївського району Харківської області на наявними в матеріалах справи документами. За результатами судового розгляду на підставі повідомлених позивачем обставин справи та наданих ним доказів, встановлені такі фактичні обставини та спірні правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12 травня 2023, виданого повторно Чугуївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, [PERSON] народився [INFO] в с. Базаліївка Чугуївського району Харківської області, батько [PERSON] , мати [PERSON] . Згідно з свідоцтвом про право на спадщину за законом від 27 листопада 1996 року, посвідченого державним нотаріусом Чугуївської державної нотаріальної контори Алексик Т. В., зареєстрованого в реєстрі за № 2-3988, спадкоємцем майна [PERSON] , яка померла [INFO] , є [PERSON] . Спадкове майно, на яке видане це свідоцтво складається з: житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого на земельній ділянці Базаліївської сільської ради, розміром 0,42 га у [ADDRESS] . Відповідно до технічного паспорта від 18 жовтня 1996 року, виготовленого КП «Чугуївське міжміське БТІ», житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить [PERSON] . Згідно з рішенням виконавчого комітету Базаліївської сільської ради Чугуївського району Харківської області № 73 від 07 листопада 2000 року було вирішено передати [PERSON] безкоштовно у приватну власності земельну ділянку, площею 3050 кв.м. Відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії ІІ-ХР № 018690, видаваного 15 лютого 2001 року Базаліївською сільською Радою народних депутатів, [PERSON] на підставі рішення виконкому Базаліївської сільської Ради народних депутатів № 73 від 07 листопада 2000 року передано у приватну власність земельна ділянка, площею 0,305 га в межах згідно з планом для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель - 0,350га, та ведення підсобного господарства - 0,055 га. Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02 червня 2015 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, [PERSON] помер [INFO] , актовий запис № 8762. Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03 червня 2020 року, виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] померла [INFO] , актовий запис № 8051. Відповідно до повідомлення № 87/01-16 від 25 травня 2023 року, наданого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального кругу Харківської області Пейчевою В. В., [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Постановою КМУ «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVІD-19, спричиненої коронавіросом SARS-CoV-2» № 211 від 11 березня 2020 року (зі змінами та доповненнями) на території України з 12 березня 2020 року було запроваджено карантин та запроваджено низку обмежувальних протиепідемічних заходів. Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 год 30 хв 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 133/2022 від 14 березня 2022 року продовжено строк дії воєнного стану з 05 год 30 хв 26 березня 2022 на 30 діб. Указом Президента України № 259/2022 від 18 квітня 2022 року 18 квітня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України № 341/2022 від 17 травня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України № 573/2022 від 12 серпня 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України № 2738-ІХ від 16 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України № 58/2023 від 06 лютого 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Указом Президента України № 254/2023 від 01 травня 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год 30 хв 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Суд враховує посилання позивача на те, що він не зміг своєчасно в шестимісячний строк після смерті своєї матері звернутися з заявою до нотаріуса з об`єктивних, не залежних від нього причин, а саме через введений в Україні карантин та в подальшому режим воєнного стану, що призвів до обмеження вільного пересування людей, руху транспорту, обмеження роботи державних органів, у тому числі нотаріусів. В зв`язку з цим, суд визнає поважними причини пропуску позивачем 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, оскільки вони пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому суд враховує, що згідно з ч. 1 ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і дії принцип верховенства права. У ст. 41 Конституції України та ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони справи як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів окремо кожного, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову. Враховуючи позовні вимоги [PERSON] суд вважає, що трьох місяців буде достатньо для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved