Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-23 00:00:00

В червні 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з відповідача [PERSON] відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, в розмірі 154 205,00 грн., відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в сумі 10 000,00 грн., судовий збір в розмірі 1 642,05 грн., витрати на правничу допомогу в розмірі 11 400,00 грн., витрати на проведення експертного будівельно - технічного дослідження квартири в розмірі 5 162,40 грн. Як на підставу позовних вимог посилався на те, що він є власником кв. [ADDRESS] . У вказаній квартирі проводились ремонтні роботи, на час проведення ремонтних робіт позивач із сім`єю проживав за іншою адресою. 28.04.2023 позивач із родиною в черговий раз навідався до вказаної квартири з метою перевірки результату виконаних ремонтних робіт, та виявив, що його квартира залита водою: на стінах та стелі спостерігаються мокрі жовті плями з розводами, з`явилися пошкодження штукатурки від підвищеної вологості, у ванній та дитячій кімнатах здулися натяжні стелі під вагою води, яка набралася внаслідок залиття квартири двома поверхами вище [ADDRESS] , яка належить на праві власності відповідачу [PERSON] . Того ж дня комісією ОСББ Наш дім - Зубр було зафіксовано факт залиття квартири та складено відповідний акт, згідно якого встановлено факт протікання води на кухні в кв. [ADDRESS] (вода протікала по стінам), та факт залиття водою кв.\~ [ADDRESS] . На підтвердження розміру ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття, позивачем було замовлено експертне дослідження у Миколаївському науково-дослідному експертно - криміналістичному центрі МВС України. Проте в добровільному порядку відшкодувати матеріальні збитки, завдані залиттям квартири, відповідач відмовляється. Позивач зазначає, що окрім матеріальної шкоди, йому було завдано також моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнав внаслідок пошкодження свого майна. Внаслідок залиття квартири було порушено звичний уклад його життя, завдано йому психологічний стрес, негативні емоції та переживання з приводу пошкодження нових меблів та знищення щойно виконаного ремонту, неможливості користування своїм майном, яке пошкоджено. Позивач вважає, що сума в розмірі 10\~000,00\~грн. є розумною та справедливою компенсацією моральної шкоди. Посилаючись на викладене, позивач звернувся із даним позовом до суду. Ухвалою суду від 23.06.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Позивач та її представник [PERSON] , будучи належним чином повідомленими про розгляд справи, в судове засідання не з`явились, направили 24.07.2023 заяву про розгляд справи без їх присутності, позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити. Крім того, 21.07.2023 року до суду представником позивача було подано клопотання про долучення до матеріалів справи оригіналу акту № 23 про наслідки залиття житлового приміщення від 28.04.2023, а 24.07.2023 клопотання про доручення доказів щодо витрат на правничу допомогу позивача. Протокольною ухвалою суду вказані клопотання були задоволені. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи належним чином, причини неявки суду не повідомив. Повідомлення відповідача про розгляд справи здійснювалось судом шляхом направлення ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви та доданих до неї документів на дві адреси: за адресою його реєстрації згідно реєстру територіальної громади [ADDRESS] та за адресою його права власності на квартиру, що є адресою відповідача, зазначеною в уточненому позові. Направлена на його адресу судова кореспонденція на обидві адреси повернута до суду поштовим зв`язком із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до частини восьмої статті 128 ЦПК України вважається належним повідомленням сторони про судове засідання. Відповідач правом на подання відзиву на позов не скористався. За таких обставин, з урахуванням положень статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення. Дослідивши матеріали справи і оцінивши наявні в ній докази, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. 18.09.2019 між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір дарування квартири [ADDRESS] , посвідчений ПН ММНО Моцар Ю.С., згідно якого [PERSON] прийняв в дар вказану квартиру (а.с. 14-17). У вказаній квартирі проводились ремонтні роботи. 28.04.2023 позивачем [PERSON] було виявлено, що його квартира залита водою: на стінах та стелі спостерігались мокрі жовті плями з розводами, з`явились пошкодження штукатурки від підвищеної вологості, у ванній та дитячій кімнаті здулись натяжні стелі під вагою води, яка набралась внаслідок залиття квартири водою. Того ж дня 28.04.2023 представниками ОСББ Наш дім - Зубр в присутності заявника [PERSON] та мешканця кв. [ADDRESS] [PERSON] (батька відповідача) складено Акт № 23 про наслідки залиття житлового приміщення (аварійної ситуації), згідно якого на момент обстеження встановлено, що в квартирі [ADDRESS] факт протікання змішувача води на кухні (вода протікала по стінам). В квартирі [ADDRESS] факт залиття водою кухонного гарнітуру, стелі, стін на кухні, ванній кімнаті, в дитячій кімнаті, в коридорі, в спальні, кухонної техніки, вздуття натяжних стель в ванній кімнаті та дитячій. Для виправлення ситуації власникам квартири [ADDRESS] рекомендовано провести термінові ремонтні роботи сантехніки (а.с. 63). Вказаний акт було складено за присутності позивача, власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] , а також мешканця квартири [ADDRESS] за вказаною адресою - [PERSON] (батька відповідача [PERSON] ), який зареєстрований та проживає за вказаною адресою (а.с. 52). Згідно відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно, право власності на кв. [ADDRESS] зареєстровано за [PERSON] (а.с. 23-24, 53). Відповідно до висновку експертного дослідження Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України від 05.06.2023 № ЕД-19/115-263/6244-БТ, на вирішення якого було поставлено три питання, встановлено наступне: 1. Які пошкодження виникли внаслідок залиття квартири? 10.05.2023 за результатами візуального огляду об`єкта дослідження встановлено, що в квартирі [ADDRESS] візуально видимі сліди затікання рідини через елементи перекриття, та результати дії вологи на поверхню внутрішнього оздоблення стін та стелі в кухні, , житлових кімнатах та лоджії. За результатом огляду експертом виявлені наступні пошкодження: Кухня: - ознаки дії рідини вздовж стиків гіпсокартонних листів стелі (плями жовтого кольору, потемніння фарби), розміром до 1 м.кв., окремими ділянками - по всій площі стелі; - ознаки дії рідини вздовж примикання стел до стіни, оздобленої веніціанською штукатуркою (потьоки жовтого кольору, потемніння верхнього шару оздоблення); - відбулось залиття освітлювальних приладів (1 люстра і 5 світильників). Ванна кімната: - на дату огляду воду з внутрішньої поверхні натяжної стелі було злито, але згідно наданих матеріалів фотофіксації видимі ознаки залиття; - відбулось залиття освітлювальних приладів (6 світильників). Спальна кімната: - ознаки дії рідини на оздобленій поверхні багаторівневої комбінованої стелі (плями жовтого кольору, потемніння фарби) розміром до 1 м.кв., окремими ділянками - по всій площі стелі. Дитяча кімната: - на дату огляду воду з внутрішньої поверхні натяжної стелі було злито, але згідно наданих матеріалів фотофіксації видимі ознаки залиття; - відбулось залиття освітлювальних приладів (5 світильників). 2. Яка технічна причина пошкодження квартири внаслідок залиття? Технічною причиною залиття, що сталось 28.04.2023 квартири [ADDRESS] є протікання змішувача води на кухні квартири [ADDRESS] . 3. Яка вартість ремонтно - будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень внаслідок залиття? Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 154 205,00 грн. (а.с. 27-45). В добровільному порядку компенсувати матеріальну шкоду, завдану позивачу залиттям квартири, відповідач [PERSON] відмовляється. Станом на час розгляду справи доказів добровільного відшкодування позивачу шкоди відповідачем як власником квартири [ADDRESS] суду не надано. Згідно зі статтею 319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). При вирішенні спору слід врахувати, що відповідно до вимог\~статті 177\~Житлового кодексу\~України громадяни зобов`язані бережно ставитись до санітарно-технічного обладнання. Із змісту даної норми слідує, що особи, які є власниками житла або такі, які проживають у такому, повинні стежити за належним станом сантехприладів. Згідно з положеннями статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади, пристрої, обладнання, що вийшли із ладу з його вини. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Законодавство в\~деліктних зобов`язаннях\~передбачає презумпцію\~вини заподіювача\~шкоди;\~якщо в\~процесі розгляду\~справи зазначена\~презумпція не\~спростована,\~то вона\~є юридичною\~підставою для\~висновку про\~наявність вини\~заподіювача шкоди.\~Доведення відсутності\~вини у\~спричиненні шкоди\~відповідно до\~вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідача. З огляду на вищевикладені вимоги закону, суд оцінив подані сторонами докази і встановив, що залиття квартири [ADDRESS] 28.04.2023 року відбулось з вини відповідача [PERSON] , як власника квартири, з якої відбулося залиття квартири позивача. Приписами статей 12, 81 ЦПК України \~встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Судом встановлено, що факт спричинення позивачу шкоди внаслідок залиття його квартири водою, що потрапила з квартири відповідача, підтверджено належним та достатніми доказами: актом від 28.04.2023, фотофіксацією пошкоджень квартири, висновком експертного дослідження від 05.063.2023 року. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. У частині четвертій статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Згідно з положеннями частини сьомої статті 41 Конституції України та частини п`ятої статті 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. З огляду на викладене відповідач, який є власником квартири [ADDRESS] , не звільняється від зобов`язань щодо належного використання його власності. Будь-яких доказів на підтвердження вини інших осіб в спричиненні шкоди позивачу суду не надано, відповідач [PERSON] не спростував своєї вини у залитті квартири позивача. Таким чином, суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що майнова шкода, завдана квартирі позивача через залиття, підлягає відшкодуванню відповідачем. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного цивільного суду від 27.12.2019 у справі №\~686/11256/16-ц, згідно якої власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з частиною першою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Квартира позивача пошкоджена з вини відповідача, який у добровільному порядку вирішити питання відшкодування шкоди відмовився. На переконання суду позивач поза всяким розумним сумнівом зазнав моральних та душевних страждань у вигляді втрати душевного спокою, хвилювання, роздратування, порушення звичайного укладу життя у зв`язку з протиправною поведінкою щодо його майна, результатом якої стала аварійна ситуація, залиття квартири водою та завдання шкоди його майну на значну суму. Вищевказані прояви душевних страждань є типовими для будь-якої звичайної людини, майно якої було пошкоджено на значну суму при вищенаведених обставинах та яка має змінити свій нормальний уклад життя для здійснення заходів з приводу відновлення пошкодженого майна. Наявність у позивача цих душевних страждань є очевидною. Проте, визначаючи розмір моральної шкоди, враховуючи глибину та тривалість душевних страждань позивача, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що вказаний позивачем розмір моральної шкоди є завищеним, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 5 000,00 грн. Враховуючи викладене, позовна заява [PERSON] підлягає частковому задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат на професійну правничу допомогу, суд приходить до наступного. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. На підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу представником позивача надано суду копію договору про надання правової допомоги від 16.06.2023, ордер № 1091130, копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, копію акта приймання-передачі виконаних робіт від 22.06.2023, копію квитанції до прибуткового касового ордера № 10/10 від 16.06.2023, згідно яких розмір витрат позивача на професійну правничу допомогу склав 11\~400,00\~грн. Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позивачем понесено витрати на оплату професійної правничої допомоги у розмірі 11\~400,00 грн., що підтверджується вище переліченими доказами. Враховуючи, що позовні вимоги задоволено частково, приймаю до уваги складність справи, обсяг участі представника позивача у судових засіданнях (не брала участі), виходячи з принципів розумності і справедливості, суд вважає, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 000,00 грн. Тому позовні вимоги в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу також підлягають частковому задоволенню. Відповідно до\~положень ст.\~141\~ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягають стягненню витрати з оплати висновку експертного дослідження в сумі 5\~005,46 грн., що документально підтверджені позивачем та пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі статті 141 ЦПК України, оскільки позовні вимог було задоволено частково, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно розміру задоволених позовних вимог (96,96 %) в розмірі 1 592,13 грн.

Outcome: partial