Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-27 00:00:00

14 червня 2023 року на адресу Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява [PERSON] до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) про скасування арешту. Позивач обґрунтовує свої позовні вимоги тим,\~що він є власником 12/25 частини домоволодіння [ADDRESS] та власником частини квартири [ADDRESS] . Готуючи пакет документів для продажу частки домоволодіння [ADDRESS] [PERSON] стало відомо, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень мається запис про обтяження №34211614 від 28.10.2008, а саме про арешт нерухомого майна [PERSON] , на підставі постанови серії АА №440333 від 27.10.2008 відділу виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції. Відомості перенесено з архівного реєстру до 01.01.2013, а саме з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 8120766 від 28.10.2008, реєстратор: Дніпропетровська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. 22.05.2023 року [PERSON] звернувся до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) з вимогою зняти арешт з нерухомого майна, однак йому було надано відповідь, що за даними АСВП на виконанні у відділі не перебуває та не перебувало жодних виконавчих проваджень відносно [PERSON] , [INFO] . По архівним документам за 2008 неможливо з`ясувати по якому провадженню була винесена постанова про арешт майна боржника серії АА №440333 від 27.10.2008. Жовтоводсько-П`ятихатський відділ державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) повідомив також, що у зв`язку з вищевикладеним відсутні законні підстави для зняття арешту з нерухомого майна [PERSON] , [INFO] . Наявний арешт порушує права позивача [PERSON] , оскільки він не має можливості реалізувати свої права, як власник. У зв`язку з вищезазначеним позивач просить скасувати обтяження №34211614 від 28.10.2008 року, арешт нерухомого майна [PERSON] , накладений на підставі постанови серії АА №440333 від 27.10.2008 відділу виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції, відомості про яке перенесено з архівного реєстру до 01.01.2013, а саме з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 8120766 від 28.10.2008, реєстратор: Дніпропетровська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України. Ухвалою судді від 15 червня 2023 року по справі відкрито провадження та призначено до судового розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Сербін Б.О., належним чином повідомлені про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Заперечень від позивача та його представника щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, не надходило. Відповідачу Жовтоводсько-П`ятихатському відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), відповідно до вимог ЦПК України, направлено копію позовної заяви та додатків до неї, копію ухвали суду про відкриття провадження у справі, які були отримані відповідачем 20.06.2023 року, що підтверджується роздруківкою з реєстру про доставку поштового відправлення. Таким чином, відповідачу направлені документи відповідно до вимог ЦПК України, заперечень від відповідача щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін не надійшло, відзив на позов відповідач не подав. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи, що справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи та прийняті судом, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами\~ст. 12 ЦПК України\~визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно зі\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до вимог\~ст.77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 5, 6, 7\~ст. 81 ЦПК України\~докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Зі змісту вказаної норми права вбачається, що відомості про факти, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи, повинні бути одержані із зазначених у законі джерел і передбаченими у законі способами. Судом встановлено з Інформаційної довідки №335345245 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 12.06.2023 року, що позивач [PERSON] є власником 12/25 частини домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору дарування, посвідченого Жовтоводською державною нотаріальною конторою за реєстровим №1318. /а.с.6/ Крім того, відповідно до Інформаційної довідки №335379264 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 12.06.2023 року, [PERSON] на праві спільної часткової приватної власності належить квартири за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого державним нотаріусом Жовтоводської державної нотаріальної контори Морозюком В.О. 19.11.2019 року. /а.с.7/ Згідно з відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на підстави постанови Відділу державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серії АА №440333 від 27.10.2008 року на невизначене майно [PERSON] , все майно, де б воно не знаходилось, було накладено арешт (реєстраційний номер обтяження 8120766). /а.с.8/ Дані відомості про арешт нерухомого майна були зареєстровані 28.10.2008 року за №8120766 реєстратором: Дніпропетровська філія державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України та перенесені до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 19.11.2019 року, номер запису про обтяження 34211614. \~ \~ \~ \~Позивач в позовній заяві зазначає, що 22.05.2023 року звертався до Жовтоводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) з вимогою зняти арешт з нерухомого майна. Як слідує з листа Жовтводсько-П`ятихатського відділу державної виконавчої служби у Кам`янському районі Дніпропетровської області №21847 від 07.06.2023 року, за даними АСВП на виконанні у Жовтоводсько-П`ятихатському відділі ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) не перебуває та не перебувало жодних виконавчих проваджень відносно [PERSON] , [INFO] . Водночас згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно існує арешт нерухомого майна [PERSON] , реєстраційний номер обтяження 8120766 від 28.10.2008 року, внесене на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА 440333, виданий 27.10.2008 року відділом державної виконавчої служби Жовтоводського міського управління юстиції. По архівним документам за 2008 рік неможливо з`ясувати по якому провадженню була винесена постанова про арешт майна боржника АА 440333 від 27.10.2008 року. Тому у Жовтоводсько-П`ятихатського відділу ДВС у Кам`янському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) відсутні законні підстави для зняття арешту з нерухомого майна [PERSON] , 20.11.1966 року. /а.с.5/ Відповідно до ч.1 ст.40 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, не стягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Відповідно до ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII "Прикінцеві та перехідні положення" цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного\~ч.1 ст.1 ЗУ "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому\~ст.11\~ЗУ "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Згідно\~ст. 41 Конституції України\~кожен має\~право володіти,\~користуватися і\~розпоряджатися своєю\~власністю,\~результатами своєї\~інтелектуальної,\~творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ч. 4\~ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Згідно статті 1 Протоколу 1 до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. За змістом\~ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, а відповідно до\~ст.319 цього Кодексу\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. У відповідності до\~ст.321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Згідно\~ст. 391 ЦК України\~власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). \~ \~ \~ \~Наявний арешт порушує права [PERSON] , оскільки він не має можливості реалізувати свої права, як власник. Відповідно до\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи наявність накладеного арешту на майно, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивач в інший спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту, захистити своє порушене право власності не має можливості, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту його права шляхом зняття такого арешту. На підставі викладеного,

Outcome: approved