Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача та просив стягнути з [PERSON] на користь Державного бюджету України (30%) та бюджету міста Києва (70%) шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням у сумі 5 496 грн. та судовий збір. Свої вимоги обґрунтовує тим, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва в ході здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 12022105160000006 від 28.06.2022 за ч. 1 ст. 249 КК України встановлено факт заподіяння шкоди. В ході досудового розслідування встановлено, що [PERSON] 27.06.2022, близько 18.00 год., знаходячись на річці Дніпро Канівського водосховища затоки Галерка, в Голосіївському районі міста Києва, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи умисел незаконного вилову риби, всупереч ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, використовуючи заборонене знаряддя лову водних біоресурсів - сітки з жилки, кустарного виробництва, здійснив незаконний вилов риби різних видів загальною кількістю 24 штуки, а саме: окунь - 14 штук, плоскирка - 1 шт., синячний окунь - 1 шт., плітка - 3 шт., синець - 1 шт., верховодка - 4 шт., яку в подальшому під час огляду місця події вилучено працівниками відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві та направлено для проведення оцінки до Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області. Вказане підтверджується протоколом огляду місця події від 27.06.2022, складеним СВ ВП в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві, згідно якого встановлено факт вчинення даного кримінального правопорушення [PERSON] та вилучено в останнього рибу різних видів загальною кількістю 24 екземпляри. Постановою слідчого про визнання речових доказів від 28.06.2022 у кримінальному провадженні № 12022105160000006 вилучена у [PERSON] риба різних видів загальною кількістю 24 шт. визнана речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Згідно квитанції № 002014 від 28.06.2022 відділ поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві 28.06.2022 передав об`єкти водної фауни (риба різних видів) в кількості 24 штуки, що добуті з порушенням правил рибальства або унаслідок незаконного зайняття рибним промислом, що вилучені поліцейським у встановленому порядку. В подальшому ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м.Києва від 05.07.2022 у справі № 758/4970/22 задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення утилізації свіжовиловлених біоресурсів (риби різних порід) в кількості 24 штук, в межах вказаного кримінального провадження Згідно інформації, наданої Інститутом рибного господарства листом №401/125/57/7/04-22 від 26.06.2022 встановлено, що шкода рибному господарству та гідрофауні Канівського водосховища р. Дніпро, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження № 12022105160000006 складає 3088 НМДГ або 52 496 грн. Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області листом від 11.07.2022 № 16-3-911886 повідомлено, що [PERSON] заподіяв шкоди рибному господарству на загальну суму 52 496,00 грн. Станом на час вчинення кримінального правопорушення [PERSON] як користувач водних біоресурсів, що здійснює рибогосподарську діяльність, в органах рибоохорони не зареєстрований, дозвіл на лов водних біоресурсів на умовах спеціального використання не отримував. [PERSON] постановою Голосіївського районного суду міста Києва по справі № 752/12242/22 від 05.10.2022 визнано винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та піддано адміністративному стягнення у розмірі 340 грн. без конфіскації. Під час ознайомлення з матеріалами адміністративної справи №752/12242/22 встановлено наявність листа Державного агентства меліорації та рибного господарства України у м. Києві та Київській області №16-3- 9/2355/22 від 30.08.2022 з вимогою про стягнення з [PERSON] грошових коштів у розмірі 52 496 грн. Про обізнаність з матеріалами справи та про необхідність сплати грошових коштів у розмірі 52 496 грн. свідчить безпосередня присутність [PERSON] під час судового засідання та розписка про отримання постанови Голосіївського районного суду міста Києва по справі № 752/12242/22 від 05.10.2022. Завдана матеріальна шкода відповідачем не відшкодована, у зв`язку з чим позивач просив позов задовольнити. Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 13.02.2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. У встановлений строк відзив від відповідача не надійшов. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин,крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва в ході здійснення процесуального керівництва у кримінальному провадженні № 12022105160000006 від 28.06.2022 за ч. 1 ст. 249 КК України встановлено факт заподіяння шкоди. В ході досудового розслідування встановлено, що [PERSON] , 27.06.2022 близько 18.00 год., знаходячись на річці Дніпро Канівського водосховища затоки Галерка, в Голосіївському районі міста Києва, діючи умисно, з корисливих мотивів, маючи умисел незаконного вилову риби, всупереч ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, використовуючи заборонене знаряддя лову водних біоресурсів - сітки з жилки, кустарного виробництва, здійснив незаконний вилов риби різних видів загальною кількістю 24 штуки, а саме: окунь - 14 штук, плоскирка - 1 шт., синячний окунь - 1 шт., плітка - 3 шт., синець - 1 шт., верховодка - 4 шт., яку в подальшому під час огляду місця події вилучено працівниками відділу поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві та направлено для проведення оцінки до Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області. Вказане підтверджується протоколом огляду місця події від 27.06.2022, складеним СВ ВП в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві, згідно якого встановлено факт вчинення даного кримінального правопорушення [PERSON] та вилучено в останнього рибу різних видів загальною кількістю 24 екземпляри. Постановою слідчого про визнання речових доказів від 28.06.2022 у кримінальному провадженні № 12022105160000006 вилучена у [PERSON] риба різних видів загальною кількістю 24 шт. визнана речовим доказом у даному кримінальному провадженні. Згідно квитанції № 002014 від 28.06.2022 відділ поліції в річковому порту Київ ГУНП у м. Києві 28.06.2022 передав об`єкти водної фауни (риба різних видів) в кількості 24 штуки, що добуті з порушенням правил рибальства або унаслідок незаконного зайняття рибним промислом, що вилучені поліцейським у встановленому порядку. В подальшому ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 05.07.2022 у справі № 758/4970/22 задоволено клопотання слідчого та надано дозвіл на проведення утилізації свіжовиловлених біоресурсів (риби різних порід) в кількості 24 штук, в межах вказаного кримінального провадження Згідно інформації, наданої Інститутом рибного господарства листом №401/125/57/7/04-22 від 26.06.2022 встановлено, що шкода рибному господарству та гідрофауні Канівського водосховища р. Дніпро, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження № 12022105160000006 складає 3088 НМДГ або 52 496 грн. Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області листом від 11.07.2022 № 16-3-911886 повідомлено, що [PERSON] заподіяв шкоди рибному господарству на загальну суму 52 496,00 грн. Розмір заподіяної [PERSON] шкоди здійснено відповідно до Такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів біоресурсів, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, а саме: окунь - 14 шт. х 3162 грн. 00 коп. = 44268 грн. 00 коп. плоскирка - 1 шт. х 1564 грн. 00 коп. = 1564 грн. 00 коп. сонячний окунь - 1 шт. х 51 грн. 00 коп. = 51 грн. 00 коп. плітка - 3 шт. х 1564 грн. 00 коп. = 4692 грн. 00 коп. синець - 1 шт. х 1581 грн. 00 коп. = 1581 грн. 00 коп. верховодка (уклія) - 4 шт. х 85 грн. = 340 грн. 00 коп. Загальна сума шкоди становить 52 496 грн. 00 коп. Згідно п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного Комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 99 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562, «сітки з жилки» є забороненим знаряддям лову на водоймах загального користування. Станом на час вчинення кримінального правопорушення [PERSON] як користувач водних біоресурсів, що здійснює рибогосподарську діяльність, в органах рибоохорони не зареєстрований, дозвіл на лов водних біоресурсів на умовах спеціального використання не отримував. Крім того, річка Дніпро Канівського водосховища затоки Галерка, в Голосіївському районі міста Києва є забороненим місцем лову риби вищевказаним знаряддям лову, що підтверджується листом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області №16-3-911886-22 від 11.07.2022. В подальшому, т.в.о. начальника сектору дізнання відділу поліції в річковому порту Київ ГУ Національної поліції у м. Києві Йовенко І.П. постановою про закриття кримінального провадження від 01.08.2022 закрито кримінальне провадження №12022105160000006 від 28.06.2022 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. [PERSON] постановою Голосіївського районного суду міста Києва по справі № 752/12242/22 від 05.10.2022 визнано винуватим у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та піддано адміністративному стягнення у розмірі 340 грн. без конфіскації. Під час ознайомлення з матеріалами адміністративної справи №752/12242/22 встановлено наявність листа Державного агентства меліорації та рибного господарства України у м. Києві та Київській області №16-3- 9/2355/22 від 30.08.2022 з вимогою про стягнення з [PERSON] грошових коштів у розмірі 52 496 грн. Про обізнаність з матеріалами справи та про необхідність сплати грошових коштів у розмірі 52 496 грн. - свідчить безпосередня присутність [PERSON] під час судового засідання та розписка про отримання постанови Голосіївського районного суду міста Києва по справі № 752/12242/22 від 05.10.2022. Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Вирок, ухвала, постанова суду є преюдиційним лише щодо вказаних обставин, а не щодо того, кому завдано шкоди, тобто державі в особі якого органу. У даному випадку [PERSON] завдана шкода територіальній громаді міста Києва. Відповідно до статті 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно із п. 9 «Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.1998 №1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Мінагрополітики за поданням Держрибагентства, за погодженням з Міндовкіллям. Відповідно до п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства» забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Окрім того, згідно з п. 2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999, сітки відносяться до промислових знарядь лову. Згідно приписів статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Згідно із частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до статті 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. З огляду на викладене шкода у сумі 52 496, 00 грн. була спричинена державі з вини [PERSON] внаслідок скоєного ним адміністративного правопорушення, що установлено постановою суду, яка набрала законної сили та є обов`язковою для суду при розгляді даної справи. Разом з тим, за інформацією Управління екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), наданої листом № 077- 4345 від 08.12.2022, надано реквізити для відшкодування шкоди, заподіяною порушенням законодавства про охорону навколишнього. Відповідно до п. 6.1, 6.3 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, особи, винні в порушенні Правил, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення Правил. Згідно ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. За приписами ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. З наведеного убачається, що природні ресурси (в тому числі водні біоресурси), які відповідно до Конституції України та інших законодавчих актів є матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, права власника (володіння, користування, розпоряджання) щодо яких, від імені Українського народу, здійснюють органи місцевого самоврядування, як юридичні особи, є майном певної територіальної громади. Таким чином, шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді. Відповідно до ч. 1,2 ст. 324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України. Згідно ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції, зокрема здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Місцеві ради можуть здійснювати й інші повноваження відповідно до цього та інших законів України. В силу положень ст.ст. 1, 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Закону України «Про столицю України - місто- герой Київ» Київська міська рада є представницьким органом місцевого самоврядування у місті Києві. Крім того, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області листом № 16-7-9/3373-22 від 22.12.2022 року на запит окружної прокуратури повідомлено, що в даному випадку шкода, завдана [PERSON] внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді, в даному випадку Київській міській раді. Разом з тим, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області листом № 16-7-9/3149-22 від 25.11.2022 року повідомлено, що в даному випадку шкода, завдана [PERSON] , не сплачено. Враховуючи вищевикладене, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у даних спірних правовідносинах, є Київська міська рада, яка в силу указаних вимог закону зобов`язана діяти в інтересах всіх мешканців міста Києва та на захист інтересів територіальної громади. За змістом пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України та пункту 2 частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у випадках, визначених Законом. Відповідно до ч. З ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. За ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Вказаним нормам кореспондують відповідні приписи Цивільного процесуального кодексу України. Так, згідно з ч. 4 ст. 56 цього Кодексу прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Згідно ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до ч. 1,2 ст. 324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Зі змісту ст.ст. 140, 142, 143 Конституції України, ст.ст. 6, 9, 18 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ», ст.ст. 1, 2, 4, 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вбачається, що державою гарантується належне функціонування місцевого самоврядування, правомочності власника щодо якої від імені та виключно в інтересах територіальної громади виконує відповідна рада. Зокрема, відповідно до ст.ст. 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» обов`язком органу місцевого самоврядування є здійснення в інтересах територіальної громади та від її імені права суб`єкта комунальної власності. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 року № 806/1000/17, від 02.10.2018 № 4/166 «Б», від 17.10.2018 №910/11919/17, від 08.02.2019 № 915/20/18, від 19.03.2019 у справі №925/1381/16. В даному випадку порушення інтересів держави полягає у завданні шкоди правам та законним інтересам територіальної громади міста Києва, несплата заподіяної шкоди призводить до недоотримання бюджетних надходжень як до державного, так і до місцевого бюджетів, що негативно позначається на здійсненні природоохоронних заходів, підвищенні екологічної безпеки громадян та покращенні стану довкілля в Україні. Окрім того, відповідно до ст. ст. 50, 66 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Правопорушення проти довкілля посягають на суспільні відносини у сфері конституційного права громадян на безпечне довкілля, а також у сфері охорони, використання, збереження і відтворення природних ресурсів, запобігання й усунення негативного впливу господарської та іншої діяльності людини на навколишнє природне середовище. Крім того, надавши прокурору повноваження представництва, законодавець насамперед визначив можливість органам прокуратури захищати державні інтереси, а тому порушення інтересів територіальної громади є безумовною підставою для вжиття заходів реагування в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Отже, порушення прав Українського народу (територіальної громади), який є невід`ємною частиною держави, беззаперечно свідчить про порушення державних інтересів, оскільки таке порушення суперечить конституційному обов`язку держави щодо забезпечення прав людини. Відтак, в силу норм ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» обов`язком прокурора є захист інтересів держави, у тому числі територіальної громади. На території міста Києва правомочності власника водних об`єктів від імені територіальної громади здійснює Київська міська рада. Відповідно до ст. 18-2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування. Подільська окружна прокуратура міста Києва листами №10.57-45- 6214вих-22 від 15.11.2022 повідомила Київську міську раду про встановлений факт порушення інтересів територіальної громади міста Києва, а також просила повідомити про вжиття заходів цивільно-правового характеру про стягнення з [PERSON] шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням у сумі 52 496,00 грн. Управлінням екології та природних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), листом № 077-4345 від 08.12.2022 та листом без номеру від 04.01.2023, розглянуто лист окружної прокуратури та повідомлено, що заходи цивільно-правового характеру, спрямовані на відшкодування даної шкоди не вживалися, а також зазначено, що шкода має бути відшкодована на користь Київської міської ради та вказано відповідні реквізити для зарахування коштів. Таким чином, Київська міська рада, будучи обізнаною про порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, з позовом до суду не звернулась. При цьому, сам факт незвернення до суду Київською міською радою з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що указаний орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави. Аналогічну позицію викладено у постановах Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 362/1038/17, від 23.01.2019 у справі № 817/108/16, від 30.10.2019 року у справі № 761/22556/18, а також у постановах Великої Палати Верховного Суду від 15.10.2019 у справі № 903/129/18, від 26.05.2020 №912/2385/18. Подільською окружною прокуратурою міста Києва, відповідно до ч. 4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», листом від 17.01.2023 № 45- 411ВИХ.23 повідомлено Київську міську раду про намір звернутися до Голосіївського районного суду м. Києва з вказаним позовом в інтересах держави. Згідно ч. 1, п. 6 ч.2 ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Одним з джерел формування таких місцевих фондів є частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. За п. 7 ч. З ст. 29 Бюджетного кодексу України визначено, що джерелами Нормування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є ЗО відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовище внаслідок господарської та іншої діяльності. Таким чином, збитки, завдані відповідачем навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню на спеціальний рахунок та в подальшому розподілу органами казначейства між міським та державним бюджетами, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. З урахуванням задоволення позову, на підставі ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 2684,00 грн. судового збору.

Outcome: approved