Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-02 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дунаєвецького районного суду Хмельницької області з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка померлого [INFO] [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , який був зареєстрований в [ADDRESS] . Після його смерті залишилось спадкове майно, а саме картковий рахунок. [PERSON] заповіту не складав, тому спадщина відкрилась за законом, позивачка є дружиною померлого та відповідно спадкоємцем за законом 1-ої черги, крім неї спадкоємцем за законом є мати померлого - [PERSON] та спільна донька- [PERSON] . 04 липня 2023 року, при зверненні до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бугерко Н.А., з метою оформлення спадкових прав після смерті чоловіка, позивачка отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що пропустила строк для прийняття спадщини. Вказані обставини унеможливлюють реалізацію спадкових прав [PERSON] , а тому просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] . Згідно з ухвалою судді від 13 липня 2023 року відкрито провадження у справі за даним позовом та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, а позивачу - відповіді на відзив. В підготовче судове засідання позивачка [PERSON] , не з`явилася, однак подала до суду заяву, в якій просить розгляд справи проводити у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача Дунаєвецької міської ради у підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, подали до суду відзив, у якому позовні вимоги визнають, не заперечували щодо їх задоволення, розгляд справи просили проводити за їх відсутності. Оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно із ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду, вважає що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] позивачка [PERSON] 26 січня 2013 року одружилась з [PERSON] , шлюб реєстрували у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дунаєвецького районного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис №1. [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Після її смерті залишилось спадкове майно: картковий рахунок. Позивачка є спадкоємцем за законом 1-ої черги, крім неї спадкоємцем за законом є мати померлого - [PERSON] та спільна донька- [PERSON] . До майна померлого [PERSON] на підставі заяви матері [PERSON] як спадкоємця за законом, заведено спадкову справу № 23/2023. Позивачка як спадкоємць за законом звернулася до приватного нотаріуса Кам`янець-Подільського районного нотаріального округу Бугерко Н.А. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом померлого. Згідно постанови №373/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 04 липня 2023 року позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з тих підстав, що вона пропустила встановлений статтею 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. За змістом позовної заяви слідує, що позивачка з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки з поданих документів вбачається, що спільно не проживала і не була зареєстрована з чоловіком [PERSON] , доказів своєчасного прийняття спадщини спадкоємцем за законом, які б могли бути враховані згідно книги шостої Спадкового права за ЦК України представити не змогла та звернулась до нотаріальної контори після спливу строку для прийняття спадщини, встановленого чинним законодавством. [PERSON] загинув 19 грудня 2022 року в бою з російськими окупантами захищаючи Україну, після поховання чоловіка позивачка з донькою в лютому 2023 року поїхали до Польщі. Після смерті чоловіка позивачка зверталась до нотаріальної контори за роз`ясненням щодо терміну подачі заяви для прийняття спадщини, де їй було роз`яснено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, тобто строк для прийняття (відмови від) прийняття спадщини становитиме 10 місяців. Приїхавши до Польщі позивачка працювала помічником вчителя за договором, термін якого мав би закінчитися 31.07.2023 року, однак вона його достроково розірвала для того щоби мати змогу поїхати в Україну на відкриття меморіальної дошки в честь чоловіка - [PERSON] та подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті чоловіка, однак отримала відмову нотаріуса. Вирішуючи обґрунтованість доводів позивачів щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, наведених ними на підтвердження позовних вимог, судом враховується наступне. Статтею 263 ЦПК України передбачено, що рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно зі статтею 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обов`язок доведення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини покладається на спадкоємця. Відповідно до частин першої та третьої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною першою та другою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Як вбачається з матеріалів справи, позивачка спільно не проживала і не була зареєстрована з чоловіком [PERSON] , після смерті якого вона зверталась до нотаріальної контори за роз`ясненням щодо терміну подачі заяви для прийняття спадщини, де їй було роз`яснено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, тобто строк для прийняття (відмови від) прийняття спадщини становитиме 10 місяців. Вказані обставини свідчать про наявність підстав для задоволення позову, адже пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, що потягло за собою пропуск строку для прийняття спадщини. Аналогічний висновок викладено і в постанові Верховного Суду від 8 грудня 2021 року у справі № 205/3310/20. Таким чином, враховуючи, що після смерті чоловіка [PERSON] , померлого [INFO] спадкоємцем за законом є позивачка, яка пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, відповідач проти задоволення позову не заперечує, а тому пропущений строк для прийняття спадщини слід визначити позивачці.

Outcome: approved