Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-01 00:00:00

[PERSON] звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] , [INFO] .. У встановлений законом строк позивач не подав заяву про прийняття спадщини за законом, у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та проведенням на території м. Краматорська Донецької області, бойових дій. Після звернення позивача до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, ним було отримано відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуску строків звернення. На думку позивача, строк для подання заяви про прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин, що не залежали від його волі, а тому позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, для розгляду справи визначено суддю Мачуського О.М.. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 27 грудня 2022 року цивільну справу прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 09 лютого 2023 року задоволено клопотання позивача та витребувано у Першої краматорської державної нотаріальної контори, належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 08 травня 2023 року представником відповідача [PERSON] за допомогою системи «Електронний суд» подано відзив на позовну заяву, згідно якого представник просив розглянути справу на розсуд суду. Водночас зазначив, що спадкодавець померла [INFO] , однак позивачем не вказано причини, чому з цього часу і до 24 лютого 2022 року (введення в дію воєнного стану) позивач не звернувся з відповідною заявою до суду. Також зазначив, що посилання позивача на те, що у місті Краматорськ Донецької області ведуться «активні бойові дії» не відповідає дійсності, а діяльність державних органів, органів нотаріату у місті не припинялися та не припиняється. Тобто позивач мав змогу звернутися до нотаріуса з відповідною заявою. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 10\~липня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. Сторони в судове засідання не з`явились, в матеріалах справи наявні заяви про розгляд справи без участі позивача та представника відповідача. Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вислухавши пояснення сторін по справі, вважає що позов не підлягає задоволенню з наступник підстав. Згідно зі\~статтею 263 ЦПК України\~рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до частини 1\~статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3\~статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено\~статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений\~статтею 16 Цивільного кодексу України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] ,що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 18.11.2021 року Краматорським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис № 4353. За життя [PERSON] , 23.07.1947 р.. склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Третьої краматорської державної нотаріальної контори Полянських В.В. 18.10.2013 року та зареєстрований в реєстрі за № 625. Відповідно до даного заповіту [PERSON] , на випадок своєї смерті, зробила таке розпорядження: усе її майно, яке буде належати їй на день смерті, вона заповіла [PERSON] , [INFO] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.12.2022 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, що залишилась після смерті його рідної бабці Пітерної Віри Луківи, яка померла [INFO] , у зв`язку із пропуском строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини. Згідно положень ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. При цьому, згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини, згідно ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~цього Кодексу). Отже, станом на момент смерті [PERSON] , право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивач не звертався особисто у встановлений строк з заявою про прийняття спадщини, а звернулась з відповідною заявою до державного нотаріуса в грудні 2022 року. Відповідно до ч. 3 ст.\~1272\~ЦК\~України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Позивач в обґрунтування поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабці посилався на те, що у зв`язку з введенням на території Україи воєнного стану та проведенні на теритопії м. Краматорська активних бойових дій, він зміг звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини лише в наприкінці 2022 року. Суд приймає до уваги, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України\~Указом Президента України № 64/2022\~введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні продовжувався Указами Президента України\~від 14 березня 2022 року № 133,\~від 18 квітня 2022 року № 259,\~від 18 травня 2022 року № 341,\~від 12 серпня 2022 року № 573,\~від 7 листопада 2022 року № 757, а також від\~6 лютого 2023 року № 58 (строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб). Особливості спадкування під час воєнного стану, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року №\~164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №\~296/5. З урахування постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 строк прийняття спадщини продовжено до 10 місяців. Тобто позивач пропустив строк на менш ніж три місяці. Суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Спадкове законодавство засновується на принципі переваги формального волевиявлення спадкодавця (заповіту) над положеннями закону, спадкоємці за законом спадкують тільки у випадках відсутності заповіту, визнання його недійсним, нерозподілення заповідачем усієї спадщини або неприйняття (відмови від прийняття) спадщини спадкоємцями, призначеними у заповіті (частина друга статті 1223 ЦК України). Ссуд враховує, що позивач є єдиним членом родини померлої, на ім`я якого померла склала заповіт, відсутність інших спадкоємців, а також той факт, що у зв`язку з воєнними діями позивач не мав змоги звернутись до нотаріуса у визначений законом строк. Враховуючи наведене, оцінюючи проміжок часу, який пропустив позивач для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що в даному випадку обставини, на які посилається позивач є достатніми для визначення додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини. Таке рішення буде відповідати принципу справедливості, та не порушить прав інших осіб. Отже, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини , підлягають задоволенню.

Outcome: approved