Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-25 00:00:00

АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків завданих оператору системи розподілу внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ в сумі 9271,08 грн. та судові витрати. Позов обґрунтовано тим, що відповідач по справі проживає за адресою: [ADDRESS] та за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . За вказаною адресою виявлено порушення пп. 20 п.5.5.5 Правил, а саме: самовільне позаоблікове підключення до електричної мережі, що не є власністю оператора системи розподілу з порушенням схеми обліку. Відповідач копію акту отримала, зауважень до складеного акту не надходило. Комісія Житомирського РЕМ з розгляду Актів про порушення ПРРЕЕ розглянула Акт та визнала його правомірним, здійснила розрахунок по Акту нарахувавши вартість необлікованої електричної енергії в загальній сумі 9271,08 грн. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 30.05.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання (а.с.25). 15.07.2022 відповідачем по справі - [PERSON] подано відзив на позовну заяву в якому зазначено, що позивачем позовні вимоги не обґрунтовані, а є лише припущенями, самовільного підключення не було і не може бути, під час перевірки не була присутня, тому вважає, що це зроблено самими працівниками позивача ( а.с. 31-40). 20.07.2023 [PERSON] подано зустрічний позов до Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ про захист прав споживача та визнання недійсним рішення, стягнення моральної шкоди. В обґрунтування якого зазначено, що її не було належним чином повідомлено про засідання комісії з розгляду актів про порушення. Вважає, що відповідач за зустрічним позовом намагається неправомірно стягнути з неї грошові кошти, чим заподіює їй шкоду, яку [PERSON] оцінює в 100 00,00 грн. Ухвалою суду від 31.10.2022 здійснено перехід з розгляду в порядку спрощеного провадження цивільної справи за позовом АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до [PERSON] про відшкодування збитків завданих оператору системи розподілу внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ - в розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Ухвалою суду від 31.10.2023 прийнято зустрічну позовну заяву [PERSON] до Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ про захист прав споживача та визнання недійсним рішення, стягнення моральної шкоди до спільного розгляду із первісним позовом АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до [PERSON] про відшкодування збитків завданих оператору системи розподілу внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Ухвалою суду від 31.10.2023 закрито підготовче провадження по справі та призначено розгляд справи по суті. Представник позивача за первісним позовом (представник відповідача за зустрічним) Попов І.В. позовні вимоги за первісним позовом підтримав та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Щодо задоволення зустрічного позову заперечив, вказавши на його безпідставність. Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) [PERSON] в судовому засіданні заперечила щодо задоволення первісного позову, вважає його необґрунтованим та не підтвердженим доказами. Вимоги за зустрічним позовом підтримала та просила задовольнити. Дослідивши матеріали справи, заслухавши сторін по справі, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Щодо первісного позову АТ «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ до [PERSON] про відшкодування збитків завданих оператору системи розподілу внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ. Судом встановлено, що 14.01.2021 представниками Житомирського РЕМ було складено акт про те, що за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення п.п. 20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне позаоблікове підключення до електромережі, що не є власністю оператора системи розподілу, з порушенням схеми обліку. Копію акту вручено [PERSON] (а.с.5). 16.02.2021 року комісією Житомирського РЕМ з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ розглянуто Акт № 00828-20 від 14.01.2021 року та прийнято рішення, яким визнано Акт про порушення правомірним, розрахунок по акту здійснити у відповідності до вимог п. 8.4.13 Постанови № 312 від 14.03.2018 року про затвердження ПРРЕЕ зі змінами та доповненнями № 1525 від 18.07.2019 року виходячи з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення, за період шести календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Обсяг та вартість необлікованої електричної енергії складає 5743 кВт/год на суму 21069,50 грн. (а.с. 6). Не погодившись із рішенням Комісії [PERSON] звернулась до Управління Держенергонагляду Житомирської області та відповідно до протоколу № 11/04-21 засідання комісії АТ «Житомиробленерго» з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 21.04.2021 акт про порушення ПРРЕЕ № 00828/20 від 14.01.2021 визнано правомірним, зобов`язано розрахунок по акту здійснити у відповідності до вимог п. 8.4.13 ПРРЕЕЕ виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ ( а.с. 8). 29.04.2021 комісія з розгляду актів порушення ПРРЕЕ Житомирського РЕМ провела повторне засідання, на якому прийняла рішення, враховуючи лист Держенергонагляду, розрахунок по акту порушення ПРРЕЕ № 00828/20 від 14.01.2021 року здійснити у відповідності до вимог п. 8.4.13 ПРР виходячи з допустимого тривалого струму, що може перетікати через мінімальний діаметр електропроводки, для якої нормується допустимий тривалий струм, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (з сили струму 11 А для мідного проводу з площею поперечного перерізу 0,5 мм), за період з дня останнього контрольного огляду до виявлення порушення. Рішення комісії оформлено протоколом №85/04-21 29.04.2021 року. [PERSON] була присутня на засіданні комісії, копію протоколу №85/04-21 від 29.04.2021 року, а також претензію та розрахунок, отримала. У протоколі зазначила, що не згодна з порушенням, нелегального підключення не робила (а.с. 9, 10,11). Допитаний в судовому засіданні в якості свідка голова ОСББ - [PERSON] зазначив, що в об`єднанні є відповідальна особа, яка проводить перевірки дотримання вимог, наявні документи де зазначено, що зауваження відсутні, окремих підключень позаоблікових до квартири немає. Разом з цим зазначив, що при відключені світла, у квартирі відповідача світло продовжило світитись. Зазначене свідком також підтверджується відео з диску до Акту порушення ПРРЕЕ № 00828-20 доданого по позовної заяви. На час розгляду справи зазначені обставини та розмір збитків відповідачем не спростовано. Згідно ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ч.2 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, оскільки відповідачем здійснено самовільне позаоблікове підключення до електромережі, у зв`язку з чим позивачу завдано збитків, тому суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення позову та стягнення з відповідача завданих ним АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ матеріальних збитків в розмірі 9271,08 грн. Згідно ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати по оплаті судового збору в розмірі 2481,00 грн. Щодо зустрічного позову [PERSON] до Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ про захист прав споживача та визнання недійсним рішення, стягнення моральної шкоди слід зазначити наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою ст. 1167 ЦК України. В пункті 3 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно з п.5 даної постанови Пленуму обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності та справедливості. Відповідно до ч.ч.1, 2, 3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З точки зору ч.1 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За змістом ч.1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Так, поняття «моральна шкода» визначено в Постанові Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 № 4, де в п. 3 постанови визначено, що під моральною шкодою розуміють втрати немайнового характеру внаслідок моральних або фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній або юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п.7 постанови № 4 Пленуми Верховного Суду України від 31 березня 1995 року "Про судову практику по справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" заподіяна моральна шкода відшкодовується тій фізичній чи юридичній особі, права якої були безпосередньо порушені протиправними діями (бездіяльністю) інших осіб. Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. В обґрунтування вимог про відшкодування моральної шкоди, позивач не надала суду жодного доказу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Підсумовуючи вищевикладене, суд, вважає необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню вимоги позивача за зустрічним позовом стосовно відшкодування моральної шкоди, тому зустрічний позов задоволенню не підлягає.

Outcome: approved