Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-17 00:00:00

До Хотинського районного суду Чернівецької області з даним позовом звернулась [PERSON] , від імені якої діє адвокат Ватаманюк Володимир Васильович, яка позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON] , який проживав в с. Круглик, Хотинського району, Чернівецької області. Після його смерті відкрилася спадщина, що складається з частини житлового буднику який розташований по [ADDRESS] . Спадкоємцем [PERSON] являється його дружина [PERSON] , яка прийняла спадщину відповідно до статті 549 ЦК Української PCP, що підтверджується довідкою №300 від 14.05.2023 року виданою виконкомом Хотинської міської ради. Станом на [INFO] [PERSON] померла. Вказує, що вона являється спадкоємцем відповідно до заповіту посвідченого секретарем Круглицької сільської ради Хотинського району. Чернівецької області за №25 від 04.06.2002 року, однак у встановлений шестимісячний строк вона не звернулася до Хотинської нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у з в`язку з тим, що не знала про наявність заповіту складеного на її ім`я, оскільки на момент складання заповіту їй виповнилось лише 13 років. Про існування даного заповіту вона дізналася у травні місяці 2023 року, а з самим заповітом ознайомилась в червні місяці 2023 року, що підтверджується довідкою Хотинської міської ради №320 від 06.06.2023 року. Зазначає, що 03 червня 2023 року вона звернулася в органи нотаріату із заявою про відкриття спадкової справи для оформлення спадщини після смерті [PERSON] , де їй стало відомо, що спадкова справа після смерті [PERSON] була заведена па підставі заяви про прийняли спадщини за законом від сина померлої [PERSON] , та вона пропустила строк для прийняття спадщини. Станом на [INFO] [PERSON] помер, про інших спадкоємців в своїй заяві він не повідомив. На момент реєстрації спадкової справи 27.12.2003 року при перевірці заповітів в Єдиному реєстрі заповітів інформація про складений заповіт від імені [PERSON] відсутня. \~ \~ \~ \~ Відповідно до інформації, яка була взята зі спадкового реєстру щодо реєстрації заповіту від імені [PERSON] , який був складений в Круглицькій сільській раді Хотинського району Чернівецької області 04.06.2002 року за р.№ 25, вказаний заповіт був зареєстрований Круглицькою сільською радою в Спадковому реєстрі 10.04.2010 року. Відповідно до довідки виданої виконкомом Хотинської міської ради №302 від 24.05.2023 року домогосподарство за адресою [ADDRESS] за даними сільської ради, належало до такої суспільної групи, як колгоспний двір. Відповідно до довідки виданої виконкомом Хотинської міської ради №301 від 24.05.2023 року станом на 15 квітня 1991 року за адресою [ADDRESS] були зареєстровані та проживали [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачка зазначає, що вона не знала про наявність на її ім`я заповіту, так як на момент його укладення проживала за місцем своєї реєстрації в місті Чернівці, й при цьому нотаріусом і органами самоврядування не було проведено жодних дій з повідомлення спадкоємця про спадщину. Підтримуючи вище викладене, просила суд задовольнити позовні вимоги та визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, строком 6 (шість) місяців, яка відкрилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явилася, 18.07.2023 року від її представника адвоката Ватаманюка В.В., на адресу суду надійшла заява, в якій він позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, розгляд справи просить проводити у його та позивача відсутності. Представник відповідача [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, через канцелярію суду подав заяву, в якій просив розгляд справи проводити у відсутності їхнього представника, позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини визнають в повному обсязі. Згідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши та дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Згідно зі статтею15,16\~ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою статті 4\~ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не була обізнана про наявність заповіту, складеного на її ім`я, а тому не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк. Із матеріалів справи вбачається, що [INFO] помер [PERSON] , який проживав в с. Круглик, Хотинського району, Чернівецької області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 17 вересня 2001 року (а.с.12). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з частини житлового буднику який розташований по [ADDRESS] . Згідно виписки з по господарської книги виданої Хотинською міською радою за №303 від 24.05.2023 року вбачається, що згідно по господарської книги №1 номер об`єкта господарського обліку 59 по с. Круглик Дністровського району Чернівецької області головою домогосподарства та належними до нього господарськими будівлями та спорудами, яке розташоване за адресою [ADDRESS] ,являвся покійний [PERSON] , [INFO] , до дня його смерті [INFO] (а.с.18). Згідно довідки виданої виконкомом Хотинської міської ради за №313 від 01.06.2023 року вбачається, що земельна ділянка за адресою [ADDRESS] перебувала у користуванні покійного власника [PERSON] , [INFO] , та те, що сільська рада не заперечує передати дану земельну ділянку в користування спадкоємцю після прийняття спадщини (а.с.19). Як вбачається із довідки виданої виконавчим комітетом Хотинської міської ради за №302 від 24.05.2023 року, будинок за адресою [ADDRESS] , за відомостями сільської ради,належав до суспільної групи, колгоспний двір (а.с.17). Спадкоємцем [PERSON] являється його дружина [PERSON] , яка прийняла спадщину відповідно до статті 549 ЦК Української PCP, що підтверджується довідкою №300 від 14.05.2023 року виданою виконкомом Хотинської міської ради (а.с.15). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 10.07.2002 року, [PERSON] померла [INFO] (а.с.11). Як вбачається із заяви поданої до Хотинської державної нотаріальної контори31.12.2002 року, [PERSON] звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] (а.с.24). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27 грудня 2021 року [PERSON] помер [INFO] (а.с.13). Позивач [PERSON] являється спадкоємцем відповідно до заповіту посвідченого секретарем Круглицької сільської ради Хотинського району, Чернівецької області за №25 від 04.06.2002 року (а.с.14). Як зазначає позивач, після смерті [PERSON] , через необізнаність про існування заповіту, відсутність повідомлення про відкриття спадщини і виклик її, як спадкоємця, вона не змогла своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини на спадкове майно. При цьому, судом встановлено, що при зверненні позивача до нотаріальної контори щодо подання заяви та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті померлої [PERSON] , їй було роз`яснено, що остання заяву в установлений законом строк не подала та на момент її смерті зареєстровані за адресою померлої не була, а тому пропустила строк для прийняття спадщини, в зв`язку з чим їй було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.21). У статті 1233\~ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ч.1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, але відповідно до п.1\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого\~ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З роз`яснень, викладених у\~Постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Окрім того, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Саме такого висновку дійшов Верховний Суд України у своїй постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18, у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі № 688/106/20, від 17.12.2021 року, у справі № 315/368/19. А тому враховуючи, що позивачу не було відомо про заповіт, суд вважає, що вона з поважних причин не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, тим самим пропустивши строк для її прийняття. За вказаних обставин та приймаючи до уваги, що відповідач позов визнав, суд вважає можливим надати позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved