Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-31 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~1.Описова частина Короткий зміст вимог та аргументів учасників справи 24 січня 2022 року позивачка [PERSON] звернулася з позовом до відповідачки [PERSON] з позовом про стягнення матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог посилалась, на те, що [PERSON] є донькою [PERSON] та спадкоємцем після її смерті, яку прийняла у встановленому законом порядку за заповітом, посвідченим приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Рубан С.С. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. За життя [PERSON] з вини відповідачки було завдано матеріальної шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення за наступних обставин. Відповідачка [PERSON] з 21.01.1982 року перебувала у шлюбі з [PERSON] , сином [PERSON] та братом позивачки [PERSON] . В період шлюбу з відповідачкою 17.01.2013року [PERSON] , набув у власність автомобіль марки «Мазда 6», 2008 року випуску, червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] . [INFO] [PERSON] помер, після його смерті його мати [PERSON] успадкувала 1/6 частину вказаного автомобіля. У період часу із 18 до 22.03.2017 відповідач у справі [PERSON] , перебуваючи у Регіональному сервісному центрі, що по [ADDRESS] , здійснила відчуження вказаного автомобіля, чим умисно, з корисливих спонукань вчинила шахрайській дії, а саме: шляхом обману заволоділа чужим майном - 1/6 частиною автомобіля марки «Мазда 6» д.н.з. [NUMBER] , вартістю 36 708 грн. (загальна вартість автомобіля, згідно договору купівлі-продажі №499 від 18.03.2017, складає 220 252 грн.), що належала його матері [PERSON] як спадкоємцю після смерті сина - [PERSON] . У зв`язку із цим [PERSON] звернулась із заявою про вчинення кримінального правопорушення до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, працівниками якого було внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань з присвоєнням №12017251010008984 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 358, ч. 1 ст. 190 КК України. 25 березня 2019 року слідчим Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області Ткаченком В.П. [PERSON] було оголошено про підозру, а в подальшому прокурором Черкаської місцевої прокуратури обвинувальний акт відносно [PERSON] був направлений на розгляд до Соснівського районного суду м. Черкаси. У серпні 2019 року, під час розгляду районним судом вказаного вище обвинувального акта, [PERSON] було подано цивільний позов із вимогами до [PERSON] про стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, що ухвалою суду був прийнятий до розгляду у межах кримінальної справи №712/7473/19. Після смерті [INFO] [PERSON] позивачку було залучено до справи як правонаступника цивільного позивача. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.11.2021 звільнено [PERSON] від кримінальної відповідальності по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, а провадження по справі закрито. Одночасно судом цивільний позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків в розмірі 36 708 гривень та 10 000 гривень моральної шкоди залишений без розгляду і рекомендовано йому звернутись до суду в порядку цивільного судочинства. Отже, після смерті матері [PERSON] до неї як спадкоємця за заповітом перейшло право вимоги на відшкодування саме майнової шкоди, спричиненої спадкодавцю внаслідок вчинення [PERSON] кримінальних правопорушень. Тобто, вона є належним позивачем. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, вказує про те, що протиправними діями [PERSON] [PERSON] , а відповідно і їй як її спадкоємцю, завдано матеріальних збитків внаслідок вчинення відповідачем кримінальних правопорушень, що у грошовому еквіваленті складає 36708 грн. Оскільки автомобіль марки «Мазда 6» червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] , був придбаний сином спадкодавця у період перебування у шлюбі із [PERSON] , то цей автомобіль був спільним сумісним майном подружжя: сина спадкодавця та його дружини - [PERSON] . У зв`язку із цим, частки у вказаному спадковому майні є наступними: 1/2 - належить [PERSON] як частка у спільній сумісній власності; 1/6 - належить [PERSON] як спадкоємцю першої черги; 1/6 - належить доньці [PERSON] - [PERSON] , як також спадкоємцю першої черги, і 1/6 - належить [PERSON] як матері спадкодавця і спадкоємцю першої черги. Згідно договору купівлі-продажі транспортного засобу №499 від 18.03.2017 вартість автомобіля марки «Мазда 6» червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] складає 220 252 грн., а відповідно вартість 1/6 частини цього майна складає 36 708 грн., що і є ціною позову. Просить суд стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] як правонаступника [PERSON] , в рахунок відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення нею кримінального правопорушення в сумі 36 708 грн., а також судові витрати, понесені нею на оплату правової допомоги адвоката. 13 жовтня 2022 року позивач скерувала до суду заяву про збільшення позовних вимог, яку обґрунтувала тим, що розмір матеріального збитку був позивачкою визначений з призми змісту договору купівлі-продажі транспортного засобу №499 від 18.03.2017, згідно якого вартість автомобіля марки «Мазда 6» червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] складає 220 252 грн., а відповідно вартість 1/6 частини автомобіля складає 36708 грн. Проте, готуючись до підготовчого засідання нею з`ясовано, що вартість, вказаного вище автомобіля, була визначена сторонами договору купівлі-продажі, тобто ТОВ «Логістик-Транс Сервіс» та відповідачкою у справі, без проведення будь-яких оцінок чи експертиз ринкової вартості предмету договору. Водночас із часу укладення вказаного договору купівлі-продажі минуло вже понад п`ять з половиною років. Звичайно змінилась як кон`єктура ринку продажу рухомого майна, зокрема автомобілів, так і змінилась в цілому вартість автомобілів в Україні з огляду на різні чинники, перш за все економічні та геополітичні. Згідно висновку експертного дослідження № 40 від 20.09.2022, складеного експертом Почтаренком О.Г., середня ринкова ціна аналогічного транспортного засобу автомобіля «Мазда 6» станом на 20.09.2022 складає 306270 грн., то вартість 1/6 частини цього майна складає 51045 грн., що і є розміром матеріальних збитків, завданих їй відповідачкою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Просить суд стягнути із [PERSON] на користь [PERSON] як правонаступника [PERSON] кошти в сумі 51045 грн. в рахунок відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення нею кримінального правопорушення, а також судові витрати, понесені нею на оплату правової допомоги, вартість висновку експерта-автотоварознавця. 28 червня 2023 року адвокатом Ремша Д.С. подане до суду клопотання про звільнення відповідачки від судових витрат в зв`язку з її майновим станом, так як відповідачка є пенсіонеркою та отримує мінімальну пенсію в розмірі близько 2000 грн., крім того відповідач проходить курс лікування та продовжує нести значні витрати на лікування. В судове засідання учасники справи не з`явились, скерували заяви про розгляд справи в їх відсутність з урахуванням виступів в судових дебатах в письмовому вигляді, які долучені до справи. Представник позивача адвокат Петренко О.В. у виступі в судових дебатах зазначав, що позовні вимоги позивачкою доведені у повному обсязі. Внаслідок відчуження відповідачкою автомобіля придбаного у шлюбі з [PERSON] після його смерті внаслідок кримінального правопорушення [PERSON] фактично позбавила права власності [PERSON] на 1/6 частину вказаного спадкового майна, вартість якого на той час становила 36708 грн., а в даний час 51045 грн. Вина відповідачки у вчиненні кримінального правопорушення підтверджується ухвалою суду від 03.11.2021 р. про закриття кримінальної справи, в якій встановлений факт вчинення відповідачкою кримінального правопорушення, а звільнення від кримінальної відповідальності є нереабілітуючим (постанови ВС від 14.02.2018р. у справі 398/571/15-ц, 30.11.2021р. у справі № 463/10741/20, 17.08.2022 р. у справі № 346/4425/18 та від 27.02.2023р. у справі № 367/6377/21). Наявність технічних недоліків автомобіля на момент відчуження не підтверджено. Просив суд задоволити позов у повному обсязі та стягнути з відповідачки судові витрати на оплату висновку експерта-автотоварознавця в сумі 500 грн. та правничу допомогу в сумі 8000 грн., всього 8500 грн. По суті клопотання про звільнення від судовий витрат заперечив та зазначав, що понесені позивачкою судові витрати є обґрунтованими і мотивованими і тому підлягаю стягненню. Представник відповідача адвокат Ремша Д.С. у виступі в судових дебатах зазначав, що 23 травня 2017 року відповідачем здійснено продаж спірного автомобіля за 49 800 грн., що дійсною його вартістю, відповідно 1/6 частина вартості автомобіля складає 8300 грн. Висновок експерта-автотоварознавця не є належним і допустимим доказом, оскільки не відповідає вимогам до висновку експертизи, зокрема не містить даних про підготовку для надання до суду і зазначення, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Просив відмовити у стягненні збитків в розмірі 51045 грн., задовольнивши позов частково на суму 8300 грн., також зменшити розмір витрат на правничу допомогу до 1000 грн. та не стягувати 500 грн. за оплату експертного дослідження, оскільки висновок експерта-автотоварознавця не є належним і допустимим доказом, а вартість послуг адвоката 8000 грн. не є співмірною з дійсною вартістю позову 8300 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. \~ \~ Хід розгляду справи \~ \~ \~ \~ \~ \~17 березня 2022 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. \~ \~ \~ \~03 травня 2022 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено. Витребувано від приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Ткаченко Інни Павлівни (м. Черкаси, вул. Небесної Сотні, 31) копію спадкової справи, що заведена після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (спадкова справа № 44/2021). \~ \~ \~ \~10 червня 2022 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси судове засідання призначене на 22 червня 2022 року о 09 год. 00 хв. провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи «EasyCon» з використанням власних технічних засобів представника позивача адвоката Петренка Олександра Володимировича. \~ \~ \~ \~24 жовтня 2022 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси прийнято до розгляду заяву від 07 жовтня 2022 року про збільшення позовних вимог [PERSON] . \~ \~ \~ \~21 листопада 2022 року ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси закрито підготовче провадження призначено справу до судового розгляду. \~ \~ \~ \~01 червня 2023 року на виконання ухвали суду від 03.05.2022 року надано до суду спадкову справу після смерті [PERSON] в зв`язку з тимчасовим призупиненням нотаріусом нотаріальної діяльності в зв`язку з воєнним станом. 2.Мотивувальна частина \~ \~ \~ \~ Фактичні обставини, встановлені судом \~ \~ \~ \~В судовому засідання встановлено, що позивачка [PERSON] , є донькою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 31.01.1992 р. та свідоцтвом про розірвання шлюбу від 12.12.2006 р. Власником автомобіля Mazda 6, д.н.з. [NUMBER] був [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу № [NUMBER] . \~ \~ \~ \~ [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області від 12.04.2017 р., серія [NUMBER] . 18 березня 2017 року укладена угода № 499 про купівлю-продаж із третіми особами транспортного засобу з однієї сторони [PERSON] з іншої сторони ТОВ «ЛОГІСТИК-ТРАНС СЕРВІС», вартість автомобіля 220\~252 грн. \~ \~ \~ \~Постановою Черкаського апеляційного суду від 12 вересня 2018 року визнано за [PERSON] право власності на 1/6 частку у домоволодінні за адресою [ADDRESS] в порядку спадкування після померлого [PERSON] . 25 березня 2019 року [PERSON] слідчим Черкаського відділу поліції головного управління Національної поліції в Черкаській області повідомлено про підозру за ч. 4 ст. 358 КК України (використання завідомо підробленого документа) та ч. 1 ст. 190 КК України (заволодіння майном шляхом обману (шахрайство). \~ \~ \~ \~ [PERSON] обвинувачувалась в тому, що 18.03.2017 року, в робочий час з 08 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., більш точний час, під час досудового розслідування не встановлено,перебуваючи у Регіональному сервісному центрі в Черкаській області по вул. Лесі Українки, 21 у м. Черкаси незаконно, умисно, використала завідомо підроблені документи, особою відносно якої матеріали виділені в окреме кримінальне провадження, за наступних обставин. [PERSON] маючи умисел на привласнення чужого майна у невстановлений слідством час та місці отримала від невстановленої слідством особи підроблені документи, які використала їх, шляхом подання, провідному консультанту адміністратору територіального сервісного центру № 7141 Регіонального сервісного центру МВС в Черкаській області та отримала таким чином право власності на вказаний транспортний засіб. Дані дії Вона ж, 18.03.2017 року в робочий час з 08 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., більш час, під час досудового розслідування не встановлено перебуваючи в Регіональному сервісному центрі в по [ADDRESS] умисно, з корисливих спонукань вчинила шахрайські дії під час вчинення яких шляхом обману заволоділа чужим майном, що виразилось в тому, що вона усвідомлюючи той факт, що після смерті [INFO] її чоловіка [PERSON] їй може належать тільки частина автомобіля марки Мазда 6, номерний знак [NUMBER] , 220252 грн. 00 коп., зареєстрованого на померлого, вирішила незаконно заволодіти неналежною їй 1/6 часткою вказаного автомобіля. Своїми умисним діями [PERSON] вчинила кримінальне правопорушення передбачене ст. 190 ч. 1 КК України. У серпні 2019 року, під час розгляду районним судом кримінальної справи по обвинуваченню [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 4 ст. 358 КК України (використання завідомо підробленого документа) та ч. 1 ст. 190 КК України (заволодіння майном шляхом обману (шахрайство), [PERSON] було подано цивільний позов із вимогами до [PERSON] про стягнення матеріальних збитків в розмірі 36\~708 грн. та 10\~000 грн. моральної шкоди. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 22.06.2021 р., серія [NUMBER] . З матеріалів спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Ткаченко І.П., спадкова справа № 44/2021 встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем [PERSON] за заповітом, інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2021 року у справі по обвинуваченню [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4ст. 358 КК країни по кримінальному провадження № 12017251010008984 звільнено [PERSON] від кримінальної відповідальності по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України в зв`язку із закінченням строків давності, провадження по справі закрито. Цивільний позов [PERSON] (правонаступник [PERSON] ) до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків в розмірі 36\~708 грн. та 10\~000 грн. моральної шкоди залишено без розгляду та рекомендовано звернутися до суду в порядку цивільного судочинства. Відповідно до висновку експертного дослідження № 40 складеного 20 вересня 2022 року СОД [PERSON] середня ринкова ціна аналогічного транспортного засобу автомобіля MAZDA 6, номер кузова [NUMBER] станом на 20.09.2022 року складає 306270 грн. Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд Спірні правовідносини регулюються нормами цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 3 ЦПК України\~та\~ст. 15 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 4 ЦПК України). Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках Відповідно до положень ст.ст.\~12,\~81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Згідно зі ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до\~ст. 60 Сімейного кодексу України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). За приписами ч. 1 ст. 70 Сімейного кодексу України, у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відповідно до ч.. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частина 1 статті 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Частина 1 статті 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Частина 1\~статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до\~ч.1ст.1261\~ЦПК України\~ упершу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частина 1\~статті 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до\~статті 1219\~частини 1\~ЦК України\~не\~входять до\~складу спадщини\~права та\~обов`язки,\~що нерозривно\~пов`язані\~з особою\~спадкодавця,\~зокрема: 1)\~особисті немайнові\~права; 2)\~право на\~участь у\~товариствах та\~право членства\~в об`єднаннях\~громадян,\~якщо інше\~не встановлено\~законом або\~їх установчими\~документами; 3)\~право на\~відшкодування шкоди,\~завданої каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; 4)\~права на\~аліменти,\~пенсію,\~допомогу або\~інші виплати,\~встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені\~статтею 608\~цього Кодексу. Згідно до ч. 1 статті 1230 ЦК України\~ до спадкоємця переходить право на відшкодування збитків, завданих спадкодавцеві у договірних зобов`язаннях. Завдана майнова шкода у не договірному зобов`язанні підлягає успадкуванню (ВС/КЦС у справі № 662/541/15-ц від 21 жовтня 2020 р.). \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що відповідачка [PERSON] з 21.01.1982 року перебувала у шлюбі з [PERSON] , сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про одруження від 23.11.1993 року. 17.01.2013 року [PERSON] , набув у власність автомобіль марки «Мазда 6», 2008 року випуску, червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] . Оскільки вказаний автомобіль був придбаний [PERSON] у шлюбі з відповідачкою [PERSON] , тому за загальним правилом застосування презумпції спільності майна подружжя, згідно зі\~статтею 60 СК України, вказаний транспортний засіб являвся об`єктом спільної сумісної власності подружжя. Набуття майна\~за час\~шлюбу створює\~презумпцію права\~спільної сумісної\~власності майна\~подружжя,\~яка не\~потребує доказування\~та не\~потребує встановлення\~інших обставин,\~крім набуття\~майна за\~час шлюбу,\~та існує\~поки не\~спростована.\~Доказів на\~спростування презумпції\~права спільної сумісної власності майна подружжя щодо автомобіля марки «Мазда 6», 2008 року випуску, червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] , відповідачкою не надано. Постановою Апеляційного суду Черкаської області від 12 вересня 2018 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Бараненко Ірини Корніївни про визнання права власності в порядку спадкування встановлено, що спадкоємцями майна покійного [PERSON] є його мати [PERSON] , дружина [PERSON] та донька [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Таким чином, після смерті [PERSON] [INFO] його мати [PERSON] успадкувала 1/6 частину вказаного автомобіля марки «Мазда 6», 2008 року випуску, червоного кольору, д.н.з. [NUMBER] , придбаного в період шлюбу з [PERSON] , з урахуванням того, що до складу спадщини увійшла 1/2 частки права власності [PERSON] у спільному майні подружжя [PERSON] та [PERSON] та спадкоємцями майна покійного [PERSON] є його мати [PERSON] , дружина [PERSON] та донька [PERSON] 18 березня 2017 року укладена угода № 499 про купівлю-продаж із третіми особами транспортного засобу з однієї сторони [PERSON] з іншої сторони ТОВ «ЛОГІСТИК-ТРАНС СЕРВІС», вартість автомобіля 220\~252 грн. У період\~часу із\~18.03.2017\~року,\~в робочий\~час з\~08\~год.\~00\~хв.\~до 18\~год.\~00\~хв.\~відповідач у\~справі [PERSON] \~внаслідок вчинення\~кримінальних правопорушень,\~передбачених ч.\~4\~ст.\~358\~КК України\~(використання\~завідомо підробленого\~документа)\~та ч.\~1\~ст.\~190\~КК України\~(заволодіння\~майном шляхом\~обману (шахрайство),\~що встановлено\~здійснила відчуження\~автомобілямарки «Мазда 6», 2008 року випуску, д.н.з. [NUMBER] , чим протиправно заволоділа чужим майном - належною [PERSON] 1/6 частиною автомобіля марки «Мазда 6» д.н.з. [NUMBER] . Вказаний факт встановлений ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03 листопада 2021 року у справі по обвинуваченню [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4ст. 358 КК країни по кримінальному провадження № 12017251010008984 звільнено [PERSON] від кримінальної відповідальності по обвинуваченню у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 190, ч. 4 ст. 358 КК України в зв`язку із закінченням строків давності. Цивільний позов [PERSON] (правонаступник [PERSON] ) до [PERSON] про відшкодування матеріальних збитків в розмірі 36\~708 грн. та 10\~000 грн. моральної шкоди залишено без розгляду, в зв`язку з чим позивачка звернулась до суду з даним позовом. Оцінивши зібрані у справі докази, суд встановлено, що відповідачка внаслідок кримінальних правопорушень відчужила 22.03.2017 р. автомобіль марки «Мазда 6» д.н.з. [NUMBER] вартістю 220\~252 грн. згідно договору № 499 від 18.03.2017 р., який був об`єктом спільної сумісної власності сторін без згоди співвласника його 1/6 частини [PERSON] та сплати останній грошової компенсації, чим були порушені права та законні інтереси останньої як співвласника, а тому до задоволення підлягають позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивачки як правонаступника [PERSON] у спірних правовідносинах 1/6 частини вартості автомобіля згідно договору від 22.03.2017р., а саме 220\~252/6 = 36\~708 грн. Оскільки право на відшкодування шкоди у спірних правовідносинах безпосередньо не пов`язане з особою спадкодавця, не має суто особистого характеру, тому в спірних правовідносинах допускається правонаступництво. В іншій частині позовні вимоги не підлягають до задоволення, виходячи з такого. Відповідно до висновку експертного дослідження № 40 складеного 20 вересня 2022 року СОД [PERSON] середня ринкова ціна аналогічного транспортного засобу автомобіля MAZDA 6, номер кузова [NUMBER] станом на 20.09.2022 року складає 306270 грн. вартість аналогічного автомобіля. Даний висновок не відповідає вимогам ст.106 ЦПК України, яким має відповідати висновок експерта, складений на замовлення учасника справи, зокрема у висновку експерта не зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Крім того, правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Згідно із частиною 4 статті 3 зазначеного Закону процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлено у статті 12 цього Закону. Підставою для проведення оцінки майна є, зокрема, договір між суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання та замовником оцінки, який укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім (частина 1 статті 10, частина 1 статті 11 Закону України Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). У частині 1 статті 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" встановлено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. За змістом статті 3 зазначеного Закону оцінка майна це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Згідно із частиною 6 статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення. Згідно з частиною 1 статті 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки. Виходячи з наведених норм, підготовці та проведенню незалежної оцінки майна передує ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Наданий позивачкою висновок експертного дослідження від 20.09.2022 року не може бути визнаний судом такою, що містить дані про оцінку спірного автомобіля, проведену з дотриманням норм чинного законодавства, оскільки суб`єкт оціночної діяльності не здійснював повного безпосереднього огляду транспортного засобу, що могло вплинути на визначення вартості оцінюваного майна за завищеною ціною. Крім того, у вказаному висновку оцінка автомобіля була надана станом на 2022 рік, тобто період після смерті [PERSON] у 2021 році і тому не може вважатись належним підтвердженням розміру матеріальної шкоди, завданої спадкодавцю за його життя. При цьому суд також враховує, що за життя [PERSON] у поданому нею цивільному позові сума завдану їй матеріальну шкоду оцінила в розмірі 36 708 грн. як 1/6 частина вартості автомобіля згідно договору від 22.03.2017 р., тому саме в такому розмірі до позивачки в порядку спадкування перейшло право на відшкодування шкоди спадкодавцю, оскільки спадкодавцем за життя не оспорювався договір від 22.03.2017 р. про відчуження автомобіля і відповідно 1/6 частина вказаного транспортного засобу не увійшла до складу спадщини після смерті [PERSON] . Доводи представника відповідача про те, що дійсна вартість на момент його відчуження становила 49800 грн. згідно договору купівлі-продажу № 1067 від 23.05.2017р. не обґрунтовують заперечення проти позову, виходячи з такого. Статтею 83\~ЦПК України передбачено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Дані норми категоричні та не передбачають права суду змінити встановлений законом порядок подання доказів. Враховуючи, що відповідачка не скористалась право на подачу відзиву на позовну заву у встановлений судом строк з доданням доказів на підтвердження заперечень по суті позову, зокрема договору купівлі-продажу № 1067 від 23.05.2017р., також представником відповідачки не обґрунтовано неможливість їх подання у встановлений строк з причин, на даному етапі згідно ст.83\~ЦПК України відсутні правові підстави для прийняття до розгляду доказів відповідачки, не поданих у встановлений судом строк, оскільки їх прийняття до розгляду без дотримання встановленого цивільним процесуальним законом порядку подання доказів призведе до обмеження принципу змагальності та рівності сторін. Посилання представника відповідача у вступному слові на те, що автомобіль марки «Мазда 6» д.н.з. [NUMBER] на момент його відчуження мав технічні пошкодження та вартість, які мали враховуватись при оцінці транспортного засобу суд вважає таким, що не обґрунтовують заперечення проти позову, оскільки оцінка вказаного автомобіля не проводилась внаслідок дій самої відповідачки в зв`язку з відчуженням нею транспортного засобу без згоди іншого співвласника внаслідок кримінальних правопорушень. Крім того, суд враховує, що вартість автомобіля марки «Мазда 6» д.н.з. [NUMBER] в розмірі 220\~252 грн. зазначена у договорі № 499 від 18.03.2017 р., підписаному особисто відповідачкою для цілей відчуження вказаного транспортного засобу і даний договір не визнаний недійсним. На момент підписання договору № 499 від 18.03.2017 р. відповідачка не була обмежена в дієздатності, що свідчить про те, що волевиявлення останньої при укладанні вказаного правочину було вільним, відповідачка погоджувалась з такими умовами договору та вважала їх прийнятним для себе, отже вказаний правочин не був укладений відповідачкою не невигідних для останньої умовах, в тому числі і в частині вартості автомобіля марки «Мазда 6» д.н.з. [NUMBER] в сумі 220 252 грн. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц, провадження № 14-400цс19). Отже, при оцінці достатності доказів діють спеціальні правила - стандарти доказування, якими має керуватися суд при вирішенні справи. Стандарти доказування є важливим елементом змагальності процесу. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.08.2018 у справі № 910/23428/17. Суд виходить з того, що факт завдання відповідачкою [PERSON] , яка померла [INFO] матеріальної шкоди в сумі 36\~708 грн. внаслідок вчинення кримінального правопорушення підтверджується наданими позивачкою доказами, в тому числі укладеною відповідачкою 18 березня 2017 року угодою № 499 про купівлю-продаж із третіми особами транспортного засобу вартістю 220\~252 грн. Відтак, подавши свої докази, позивачка реалізувала своє право на доказування і одночасно виконала обов`язок із доказування. Досліджені в судовому засіданні надані позивачкою при подачі позову докази є логічними, послідовними, узгоджуються між собою, не викликають сумнівів у їх достовірності та об`єктивно підтверджують обставини, на які позивачка посилалась як на підставу своїх вимог. Відповідачка в обґрунтування заперечень проти позовних вимог у встановленому ст. 83 ЦПК України порядку подання доказів жодних доказів не подала. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, досліджених в судовому засіданні доказів, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення. Статтею 133 ЦПК України визначено види судових витрат, які складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України). Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Також в силу вимог ст.141 ЦПК України підлягають компенсації судові витрати по оплаті правничої допомоги пропорційно до задоволеної частини позовних вимог. Вирішуючи клопотання про звільнення відповідачки від оплати судового збору, суд виходить з такого. Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.(ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір»). При цьому положення Закону України\~"Про\~судовий збір" кореспондуються з положеннями статті 2 ЦПК України, якими розкривається зміст однієї із засад цивільного судочинства, а саме, рівності всіх учасників цивільного процесу перед законом і судом. Так, згідно приписів вказаної статті усі учасники цивільного процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників цивільного процесу за будь-якими ознаками. Відповідно до довідки № 3815808035651898 розмір річного доходу (пенсії) за період з 01.01.2022 року по 31.12.2022 року відповідачки складає 25\~274,17 грн. Позивачка при зверненні до суду з позовом про відшкодування шкоди внаслідок злочину була звільнена від сплати судового збору, та пропорційно до задоволеної частини позовних вимог до стягнення відповідачки в дохід держави підлягає судовий збір в розмірі 992,40 грн., розмір якого не перевищує 5% річного доходу(25274,17/100%*5=1263,70), тому клопотання про звільнення відповідачки від оплати судового збору не підлягає до задоволення за не доведеністю підстав для звільнення відповідачки від судового збору згідно ст. 8 Закону України "Про судовий збір". Щодо розміру витрат на правничу допомогу, які підлягають компенсації відповідачкою позивачці, суд виходить з такого. Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України). Відповідно до частини першої та другої статті 137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Зі змісту частини четвертої статті 137\~ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (частина п`ята статті 137 ЦПК України). Для відшкодування понесених судових витрат\~учасник справи повинен подати попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс чи яких очікує зазнати у зв`язку з розглядом справи, до суду тієї інстанції, в якій такі витрати були чи будуть понесені, а також заявити клопотання про компенсацію судових витрат до закінчення судових дебатів та надати докази щодо розміру понесених витрат у цій справі у строк, визначений частиною восьмою статті 141 ЦПК України. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. (ч.2 ст.134 ЦПК України). При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. В матеріалах справи в позовній заяві позивачка зазначила відомості про попередні (орієнтовні) розрахунки сум судових витрат на правничу допомогу в сумі до 7000 грн. Позивачкою відповідно до квитанції від 19.01.2022 року сплачено 3000 грн., від 18.04.2022 року сплачено 2000 грн., від 19.06.2022 року сплачено 3000 грн., всього 8000 грн. витрати на правничу допомогу. На виконання вимог ст.137\~ЦПК України адвокатом поданий детальний опис виконаних робіт на суму 8000 грн., що перевищує попередній (орієнтований розрахунок витрат згідно позовної заяви. Враховуючи, викладене суд приходить до висновку про задоволення вимоги про стягнення з відповідачки витрат на правничу допомогу в сумі 5000 грн., оскільки виконання адвокатом Петренком О.В. договору про надання правничої допомоги здійснювалось для забезпечення ефективного здійснення процесуальних прав позивачки, розмір відшкодування витрат суд визначає з урахуванням попереднього (орієнтовний розрахунку) витрат згідно позовної заяви 7000 грн. пропорційно до задоволеної частини позовних вимог: 36708/50145*7000=5000 грн. Клопотання представника відповідачки про зменшення витрат на оплату правничої допомоги не підлягає до задоволення за недоведеністю невідповідністю їх критеріям реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), розумності та обґрунтованості, враховуючи час витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), оскільки відповідачка як після судового розгляду кримінальної справи, так і протягом розгляду даної справи, не спорюючи вини у вчиненні кримінального правопорушення не вживала будь-яких заходів щодо відшкодування шкоди внаслідок його вчинення, що потребувало додаткових витрат з боку позивачки на оплату послуг з надання правничої допомоги для захисту прав та законних інтересів. Судові витрати по оплаті висновку дослідження в сумі 500 грн. не підлягають відшкодуванню з урахуванням пропорційності задоволення позовних вимог без урахування вказаного доказу.

Outcome: partial