Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-02 00:00:00

ОПИСОВА ЧАСТИНА І. Короткий виклад обставин справи:: Громадянин [PERSON] , (надалі Позивач) звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами [ADDRESS] відносився до суспільної групи - робітничий двір, головою якого був його дід [PERSON] . Вказує, що [INFO] [PERSON] помер, однак заповіту за життя не складав, своїм майном не розпорядився. Стверджує, що спадщину після смерті [PERSON] , прийняв він (позивач у справі), оскільки відповідно до ст.549 ЦК УРСР в редакції 1963 року вступив в управління та володіння спадковим майном. Разом із тим, в позасудовому порядку оформити право власності на вищевказаний житловий будинок позивач не має можливості, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на такий, а тому змушений звернутися до суду із даним позовом. З огляду на наведене, просить суд визнати за ним (позивачем) право власності на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами [ADDRESS] в порядку спадкування після смерті [PERSON] . Позиція учасників справи: В підготовче засідання позивач не з`явився, проте в прохальній частині позову міститься вимога про розгляд справи у його відсутності подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує, просить суд їх задоволити. Представник відповідача - Мостиської міської ради Львівської області у підготовче засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій не заперечує проти позову та просить суд розглянути справу без його участі. Третя особа - представник Мостиської державної нотаріальної контори у підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. ІІІ. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді від 05.07.2023 року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. При цьому суд розглядає справу у загальному порядку, оскільки підстави для заочного розгляду справи відсутні. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. За змістом частини четвертої статті 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Так, частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем - це одностороннє вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Право відповідача на визнання позову повністю або частково є виявом принципів диспозитивності і змагальності. Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тобто в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні у відповідності до вимог статей 200, 206 ЦПК України. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА ІV. Встановлені судом фактичні обставини справи: Суд, дослідивши усі надані йому докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості і достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому дослідженні усіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення спору,

Outcome: approved