Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-27 00:00:00

04.02.2022 позивач Державна екологічна інспекція у Донецькій області звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок порушення природоохоронного законодавства. В обґрунтування позову вказує, що вироком Слов?янського міськрайонного суду Донецької області від 07 вересня 2021 року по справі № 243/9302/21 (провадження № 1кп/243/825/2021) у кримінальному провадженні № 12021052150000202 від 07.03.2021 із правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України, затверджено угоду, укладену 27.08.2021 року між в.о. заступника керівника Слов?янської окружної прокуратури Донецької області Рейпольським О. О., якому на підставі ст. 37 КПК України надані повноваження прокурора у кримінальному провадженні № 12021052150000202 від 07 березня 2021 року, з одного боку, та підозрюваним у кримінальному провадженні [PERSON] , з іншого боку, за участю захисника Павличука В. П. про визнання винуватості [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України і призначено узгоджене покарання в виді штрафу в розмірі 1000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень. Вказаний вирок суду набрав законної сили 08 жовтня 2021 року. Відповідно до вироку суду встановлено, що в березні 2021 року у [PERSON] виник умисел на здійснення незаконної порубки дерев в захисній лісосмузі. Реалізуючи свій злочинний намір, 30 березня 2021 року, перебуваючи на земельній ділянці вздовж автодороги Т0513 між населеними пунктами «Бахмут Майорське», за координатами 48.465663 північної широти, 38.008396 східної довготи, діючи умисно, усвідомлюючи протиправність своїх діянь, тобто без законних на те підстав, за допомогою заздалегідь приготовленого інструменту, в порушення ст. ст. 12, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про рослинний світ» в захисній лісосмузі, здійснив незаконну порубку 7 живих дерев породи клен до ступеню припинення їх росту, шляхом їх повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання. Позивач зазначає, що в результаті протиправних дій відповідача, що виразились у незаконній порубці дерев до ступеню припинення їх росту, шляхом їх повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання, а саме 7 живих дерева породи клен, з наступними діаметрами: 1.38х37 см; 2.38х35 см; 3.23х23 см; 4.20х21 см; 5.30х35 см; 6.30х30 см; 7.30х35 см; відповідно до висновку експерта № 426 від 19.08.2021 за результатами проведення судової екологічної експертизи, державі в особі Державної екологічної інспекції у Донецькій області заподіяно шкоду у розмірі 37 806 гривень 61 копійок. Під час досудового розслідування та судового розгляду кримінального провадження позивач цивільний позов не заявляв. Шкода, заподіяна державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 246 Кримінального кодексу України, залишається невідшкодованою. Артемівський міськрайонний суд Донецької області ухвалою від 22.02.2022 відкрив провадження по вказаній цивільній справі та призначив судове засідання на 24 березня 2022 року. 09.03.2023 справу передано до Дружківського міського суду Донецької області за підсудністю судових справ Артемівського міськрайонного суду. Представник позивача\~Державної екологічної\~інспекції у\~Донецькій області\~Лауніконіс В.\~П.\~у судове\~засідання не\~з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. 17.07.2023 через систему «Електронний суд» від неї надійшла заява про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та наполягає на їх задоволенні, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове\~засідання не\~з`явився,\~про дату,\~час та\~місце розгляду\~справи був\~повідомлений належним\~чином. Про причини своєї неявки суд не сповістив. Від нього не надходило відзиву на позовну заяву та клопотання про відкладення слухання справи. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів, заочно у відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, проти чого представник позивача не заперечує. На підставі ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу, у зв`язку з неявкою учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що вироком Слов?янського міськрайонного суду Донецької області від 07 вересня 2021 року по справі № 243/9302/21 (провадження № 1кп/243/825/2021) [PERSON] , [INFO] , визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначено узгоджене сторонами покарання за ч. 1 ст. 246 КК України у виді штрафу в розмірі 1000 (тисячі) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 гривень. Вирок не оскаржувався в апеляційному порядку та набрав законної сили 08 жовтня 2021 року. Вироком Слов?янського міськрайонного суду Донецької області від 07 вересня 2021 року встановлено, що [PERSON] здійснив незаконну порубку дерев, у зв`язку із чим відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 426 від 19.08.2021, проведеною Луганським відділенням ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М. С. Бокаріуса заподіяно шкоду державі в особі Державної екологічної інспекціх у Донецькій області у розмірі 37 806 грн 61 коп. При ухваленні даного вироку судом не вирішувалося питання відшкодування майнової шкоди в розмірі на загальну суму 37\~806,61 грн. Цивільний позов не подавався. Згідно з розрахунком шкоди відповідно до матеріалів досудового розслідування від 07.03.2021 № 12021052150000202 за фактом незаконного вирубування 7 (семи) дерев породи клен на ділянці лісосмуги розташованої на території Бахмутської ОТГ Донецької області, наданим Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Донецької області Даніловим В. В. від 14.04.2021 загальна сума шкоди заподіяної державі становить 37 806 грн 55 коп. Відповідно до ч. 7 ст. 128 КПК України\~особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно вимог ч. 6 ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином встановлено факт протиправної поведінки [PERSON] , його вини та шкоди внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються цивільним законодавством про відшкодування шкоди, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України. Відповідно до статті 13 Конституції України, статті 7 Лісового кодексу України\~передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності.\~\~Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Згідно ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно зі ст. 293 ЦК України діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарській обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Незаконна порубка лісу та не відшкодування в подальшому збитків, завдає істотної шкоди майновим та екологічним інтересам держави, що у свою чергу негативно впливає на економічну незалежність та екологічну безпеку держави. Згідно зі ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України\~спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Згідно зі ст. 105 Лісового кодексу України\~передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно зі ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно зі статтею 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів здійснюється Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органами виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та з питань охорони навколишнього природного середовища, іншими органами виконавчої влади у межах повноважень, визначених законом. Відповідно до п. 1 Положення про державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 275 від 19.04.2017, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Основними завданнями Держекоінспекції України згідно п. 3 вказаного Положення є реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Державна екологічна інспекція у Донецькій області згідно вимог п. 1, 3 Положення про Державну екологічну інспекцію у Донецькій області, затвердженого наказом державної екологічної інспекції України № 48 від 02.02.2021 Державна екологічна інспекція у Донецькій області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах Донецької області. Доказів оплати шкоди відповідач не надав. За таких обставин, суд вважає, що позовні вимоги Державної екологічної інспекції у Донецькій області про стягнення шкоди, завданої внаслідок порушення природоохоронного законодавства є обґрунтованими та підлягають задоволенню, оскільки заподіяна шкода відповідачем державі має бути відшкодована.\~ Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги були задоволені в повному обсязі, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути сплачений при поданні позовної заяви судовий збір в розмірі 2481,00 грн, сплата якого підтверджується платіжним дорученням № 925 від 20.12.2021. На підставі викладено ст. 1166 ЦК України ст. 68-69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 107 Лісового кодексу України та

Outcome: approved