Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-01 00:00:00

[PERSON] \~звернулася в\~суд із\~позовом до\~Старобогородчанської сільської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області про визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,\~що відкрилась після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла її мама [PERSON] . Після смерті останньої відкрилась спадщина на належне їй за життя майно в [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким заповіла їй все належне майно. Після звернення до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав на майно, їй стало відомо, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. Вказаний строк пропустила через те, що не була достатньо обізнана з порядком прийняття спадщини та достеменно не знала про існування заповіту. Думала, що фактично прийняла спадщину, оскільки є єдиним спадкоємцем. Вважає причину пропуску строку поважною, тому просила його поновити. Позивачка у підготовче засідання не з"явилася. До початку засідання подала заяву у якій клопотала провести розгляд справи за її відсутності. Заявлений позов відтримала та просила задовольнитти з викладених підстав. Представник відповідача Старобогородчанської сільської ради Івано-Франківського району Івано-Франківської області у підготовче засідання не з`явився, у поданій заяві вимоги позову визнав, просив проводити розгляд справи у його відсутності. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно з ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи суд констатує, що оскільки представник відповідача позовні вимоги визнав, не заперечував щодо визначення [PERSON] додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, а підстав для відмови у прийнятті визнання представником відповідача позову не встановлено, визнання позову не суперечить закону та не порушує будь-чиїх прав, свобод чи законних інтересів, інших спадкоємців, права яких можуть бути порушеними немає, то суд вважає, що позов слід задовольнити. Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Судом встановлено, що [INFO] в селі Старі Богородчани Івано-Франківського району Івано-Франківської області померла [PERSON] . Спадщина відкрилась в день її смерті відповідно до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 31 жовтня 2017 року секретарем виконкому Старобогородчанської сільської ради об"єднаної територіальної громади Богородчанського району Івано-Франківської області Долотко І.С. за\~№ 42,\~ згідно з яким все своє майно заповіла дочці [PERSON] . [PERSON] після смерті матері вчасно не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не була обізнана про порядок вступу у спадкові права. Постановою приватного нотаріуса Івано-Франківського районного нотаріального округу Максьом Г.І. №187/02-31 від 31 травня 2023 року [PERSON] відмовлено у\~видачі такого свідоцтва, оскільки нею пропущено строк подання заяви про прийняття спадщини, визначений ст. 1270 ЦК України. Відповідно до довідки Старобогородчанської сільської ради №345 від 17 травня 2023 року [PERSON] проживала у будинку [ADDRESS] . На день її смерті за цією адресою ніхто не був зареєстрований та не проживав. Позивачка та її мама були зареєстровані за різними адресами. Після відкриття спадщини позивачка у встановлений законом шестимісячний строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відтак на даний час позбавлена можливості реалізувати право на спадкування. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Встановлено, що [PERSON] на випадок своєї смерті розпорядилася належним їй майном, склавши заповіт, за яким спадкоємцем зазначеного майна визначила позивачку у справі [PERSON] . Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що наведені позивачкою причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані поважними. З огляду на викладене, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, поважність причин пропуску строку, суд приходить до висновку, що [PERSON] слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] тривалістю два місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved