Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-07 00:00:00

Позивачка звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до відповідача [PERSON] , відповідно до якої просить стягнути з відповідача на її користь: заборгованість з орендної плати за користування обладнанням в сумі 11 680 грн. 00 коп., яка виникла на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020; вартість неповернутого обладнання у розмірі 14 280 грн. 00 коп.; неустойку за несвоєчасне повернення обладнання після закінчення терміну оренди у розмірі 23 320 грн. 00 коп. та судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 908,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивачка посилається на те, що 06.07.2020 між сторонами був укладений та підписаний договір оренди обладнання, відповідно до умов якого орендодавець передає відповідачу у платне користування обладнання, а орендар зобов`язується прийняти обладнання та сплачувати орендну плату, по закінченню терміну оренди, повернути їй обладнання на умовах визначених договором. Орендар свого обов`язку щодо сплати орендної плати за користування майном не виконує та не вносить плату за користування майном, що є підставою для розірвання договору оренди. Станом на 12.05.2021 розмір заборгованості [PERSON] за договором оренди №А00086285 від 06.07.2020 становить 49280,33 гривні, з яких: 11680 гривень сума заборгованості по орендній платі; 23320,00 гривень сума неустойки за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди. Також зазначає, що [PERSON] не повернуто обладнання, а тому просить суд стягнути його вартість у сумі 14280,33 гривні. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 11.06.2021 визначено по вказаній цивільній справі головуючу суддю Лисиченко С.М. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.06.2021 провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою відкрито, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до частин 1,2 статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. При відкритті провадження у справі судом було встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Правом на подачу відзиву на позовну заяву [PERSON] не скористався. В судове засідання, призначене на 01.06.2023, позивачка повторно не з`явилася, про час, день та місце судового засідання повідомлена у встановленому законом порядку. В матеріалах справи міститься заява представника позивачки про проведення судового засідання без участі позивачки, зазначено, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце судових засідань повідомлявся у встановленому законом порядку, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна поштова кореспонденція, яка була повернута оператором поштового зв`язку у зв`язку із відсутністю адресата за адресою доставки. Заяв, клопотань до суду не надходило. Відзиву на позовну заяву не подано. Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлявся про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно частини 4 статті 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, [PERSON] є фізичною особою-підприємцем, місцезнаходження: [ADDRESS] . Види діяльності: 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устатковання (основний); 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення; 33.14 Ремонт і технічне обслуговування електричного устатковання; 77.39 Надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у; 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна. 06 липня 2020 року між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та [PERSON] було укладено договір оренди №А00086285, за яким, орендодавець надає орендарю в тимчасове оплатне користування будівельне та інше обладнання, а орендар зобов`язується виплачувати орендодавцю оренду плату і, після закінчення терміну оренди, повернути йому обладнання на умовах визначених даним договором. Орендна плата, відповідно до п.2.1 договору, нараховується орендодавцем на підставі розцінок орендодавця із розрахунку за одну добу та вказується у відповідному додатку до цього договору, який є невід`ємною частиною договору. Орендна плата розраховується орендодавцем і підлягає оплаті орендарем з дати зазначеної сторонами в акті прийому-передачі обладнання в оренду. Орендна плата нараховується до дати підписання сторонами акту повернення обладнання з тимчасового користування. Початок перебігу строку оренди кожної одиниці обладнання, зазначеного у відповідному додатку до цього договору, за який нараховується орендна плата, відраховується з дати передачі обладнання за актом передачі обладнання в тимчасове користування (п.4.1.Договору). Термін оренди обладнання розраховується як різниця між датою приймання обладнання з оренди й датою передачі в оренду, за умови 100% повернення обладнання в технічно справному незабрудненому стані (п.4.3 договору). Згідно з даними Додатку №1 до договору оренди обладнання №А00086285 від 06.07.2020, ФОП [PERSON] передала [PERSON] в оренду вишку варіант 1,2*2,0 (6+1), вис.8,7; 1 шт., вартість оренди обладнання грн/доба - 110,00 гривень, вартість обладнання у зазначеній комплектації 14 268,18 гривень.Актом передачі обладнання у тимчасове користування визначено, що ФОП [PERSON] передала, а [PERSON] прийняв в тимчасове платне користування обладнання в наступній комплектації: База в зборі 1,2*2,0 - 2 штуки; Діагональ об`ємна 1,2*2,0 - 2 штуки; Промінь - 56 штук; Сходи-огорожі 1,2*2,0 - 2 штуки; Гантель огорожі 1,2*2,0 - 2 штуки; Перекладина огорожі 1,2*2,0 - 2 штуки; Рама-настилу (з люком) 1,2*2,0 - 1 штука; Рама-настилу (без люку) 1,2*2,0 - 1 штука; Сходи-секції 1,2*2,0 - 12 штук; Гантель 1,2*2,0 - 12 штук; Стабілізатор - 4 штуки.Вартість додаткових послуг (транспортування) - 200 гривень. Час початку оренди 10:00 - 07.07.2020. Плановий час закінчення оренди - 10:00 - 17.07.2020. Гарантійний платіж 2000 гривень. Мінімальний строк оренди 10 діб. Обладнання буде знаходитись за адресою: [ADDRESS] . До сплати 3300,00 гривень. Також визначено, що повернення обладнання здійснюється у комплектному та технічно справному стані, без пошкоджень, не забруднене. Підписами сторін підтверджено, що [PERSON] ознайомлений з правилами транспортування, користування, зберігання та відповідальності за матеріальний збиток, що може бути нанесений з вини Орендаря, тобто [PERSON] . Вищезазначене обладнання перевірено на працездатність у присутності Орендаря, зауважень по кількості, якості та комплектації обладнання Орендар не має, обладнання не має пошкоджень корпусу та інших пошкоджень. Відповідно до п. 3.1. Договору оренди, орендар проводить передоплату за оренду обладнання у розмірі 100% на підставі відповідного додатку до договору не пізніше дати передачі обладнання в оренду. Згідно з даними прибуткового касового ордера №6078 від 06.07.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 3300,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Відповідно до даних прибуткового касового ордера №6747 від 17.07.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 1980,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. В тому числі ПДВ 330,00 гривень. Згідно з даними прибуткового касового ордера №8408 від 13.08.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 1760,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Відповідно до даних прибуткового касового ордера №10063 від 08.09.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 2750,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Згідно з даними прибуткового касового ордера №11809 від 05.10.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 2860,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Відповідно до даних прибуткового касового ордера №12507 від 15.10.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 990,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Згідно з даними прибуткового касового ордера №13071 від 23.10.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 1100,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Відповідно до даних прибуткового касового ордера №14953 від 24.11.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 3600,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Згідно з даними прибуткового касового ордера №16466 від 23.12.2020 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 3000,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Відповідно до даних прибуткового касового ордера №394 від 15.01.2021 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 2000,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. В тому числі ПДВ 333,33 гривні. Згідно з даними прибуткового касового ордера №688 від 25.01.2021 ФОП [PERSON] прийняла від [PERSON] грошові кошти в розмірі 1500,00 гривень на підставі Договору оренди №А00086285 від 06.07.2020. Рахунок №65146 від 07.07.2020. Всього у період з 06.07.2020 по 12.05.2021 [PERSON] сплати 24 840 гривень за оренду обладнання на користь ФОП [PERSON] . Відповідно п. 3.3 Договору оренди, гарантійний платіж означає платіж по забезпеченню виконання орендарем зобов`язань за цим договором, та сплачується орендодавцеві, не пізніше дати передачі обладнання в оренду. Розмір гарантійного платежу зазначається у відповідному додатку і повертається орендарю на умовах, визначених цим договором. Гарантійний платіж знаходиться у орендодавця без нарахування будь-яких відсотків. Гарантійний платіж орендодавець самостійно використовує у випадку несплати орендної плати, та/або компенсує за рахунок гарантійного платежу будь-які збитки, заподіяні з вини орендаря, та/або зараховує у якості штрафної санкції (п.3.3.1. Договору оренди). Згідно з п. 4.4 Договору оренди, при намірі орендаря продовжити термін оренди останній зобов`язаний провести 100% передоплату за користування обладнанням понад раніше обумовленого сторонами терміну оренди за наступний погоджений сторонами термін оренди. Якщо до моменту закінчення обумовленого сторонами терміну оренди орендар не здійснив оплату наступного погодженого сторонами періоду оренди, обладнання повинне бути повернуте орендарем протягом двох днів з моменту закінчення терміну оренди. У випадку не повернення обладнання у зв`язку із закінченням терміну оренди в дводенний строк, орендодавець має право, зокрема відмовитися від прийняття обладнання, про що зобов`язаний сповістити орендаря (в т.ч. в телефонному режимі або за допомогою електронної пошти). Орендар у такому випадку зобов`язаний відшкодувати орендодавцеві збитки (вартість обладнання) протягом 7 днів з моменту закінчення терміну оренди та/або отримання повідомлення про відмову від прийняття обладнання (п.4.4. Договору оренди). Відповідно до з п.5.5 Договору оренди, орендар повинен повернути обладнання в день і час закінчення строку оренди, зазначеного у відповідному додатку до цього договору та/ або в акті передачі, або зазначений у вимозі орендодавця про повернення обладнання строк, у визначених договором випадках. Орендар свого обов`язку щодо сплати орендної плати за користування майном в повному обсязі не виконав та не вносить плату за користування майном, що відповідно до п. 8.3. Договору є підставою для розірвання договору оренди та повернення майна орендодавцеві. Згідно з п. 7.2. Договору оренди, за прострочення повернення майна по закінченню терміну оренди, орендар сплачує неустойку (пеню) в розмірі подвійної орендної плати за користування обладнанням після закінчення терміну оренди за кожен день прострочення без обмеження терміну нарахування такої неустойки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України). За приписами статей 626-629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до частини першої статті 759 та статті 761 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Право передання майна у найм має власник речі або особа, якій належать майнові права. Наймодавцем може бути також особа, уповноважена на укладення договору найму. За приписами частин першої, п`ятої статті 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором. Частиною 2 статті 795 ЦК України внормовано, що повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.. Статтею 785 ЦК України визначено, що у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Відповідно до частини другої статті 795 ЦК України повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється. Частиною 1 статті 763 ЦК України встановлене загальне правило, за яким договір найму укладається на строк, встановлений договором. Закінчення строку, на який було укладено договір оренди, є однією з підстав його припинення . Виняток з наведеного правила передбачено частиною 1 статті 764 ЦК України, відповідно до якої в разі якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором. Суд зазначає, що правова природа плати за користування річчю (орендної плати) безпосередньо пов`язана із правомірним користуванням річчю протягом певного строку, і обов`язок здійснення такого платежу є істотною ознакою орендних правовідносин, що випливає зі змісту регулятивних норм статей 759, 762, 763 ЦК України. Із припиненням договірних (зобов`язальних) відносин за договором у наймача (орендаря) виникає новий обов`язок - негайно повернути наймодавцеві річ. Після спливу строку дії договору невиконання чи неналежне виконання обов`язку з негайного повернення речі свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в найм (оренду). Тому права та обов`язки наймодавця і наймача, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за частиною другою статті 785 ЦК України, яка регламентує наслідки невиконання майнового обов`язку щодо негайного повернення речі наймодавцеві. З урахуванням викладеного користування майном після припинення договору оренди є таким, що здійснюється не відповідно до його умов - неправомірне користування майном, у зв`язку з чим вимога щодо орендної плати за користування майном за умовами договору, що припинився (у разі закінчення строку, на який його було укладено тощо), суперечить змісту правовідносин за договором найму (оренди) та регулятивним нормам ЦК України . Оскільки поведінка боржника не може бути одночасно правомірною та неправомірною, то регулятивна норма статті 762 ЦК України ("Плата за користування майном") і охоронна норма частини другої статті 785 ЦК України ("Обов`язки наймача у разі припинення договору найму") не можуть застосовуватися одночасно, адже орендар не може мати одночасно два обов`язки, які суперечать один одному: сплачувати орендну плату, що здійснюється за правомірне користування майном, і негайно повернути майно. Отже, положення пункту 3 частини 1 статті 3 та статті 627 ЦК України про свободу договору не застосовуються до договорів оренди в тій їх частині, якою передбачені умови щодо здійснення орендної плати за період від моменту припинення дії договору до моменту повернення орендованого майна, оскільки сторони в такому випадку відступають від положень актів цивільного законодавства (стаття 6 ЦК України). Неврахування таких висновків щодо застосування положень цивільного законодавства на практиці призводить до того, що з орендаря, який після припинення строку дії договору не повернув майно орендодавцю на його вимогу, фактично стягується потрійний розмір орендної плати, а саме: безпосередньо орендна плата, а також неустойка у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення. Такий підхід у регулюванні орендних правовідносин вочевидь не узгоджується з такими загальними засадами цивільного законодавства, як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України). Обов`язок орендаря сплачувати орендну плату за користування орендованим майном зберігається до припинення договору (до спливу строку дії договору оренди), оскільки орендна плата є платою орендаря за користування належним орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні орендарем об`єктом оренди на платній основі. Неустойка, стягнення якої передбачено частиною другою статті 785 ЦК України, є самостійною формою майнової відповідальності у сфері орендних правовідносин, яка застосовується у разі (після) припинення договору - якщо наймач не виконує обов`язку щодо негайного повернення речі, і є належним способом захисту прав та інтересів орендодавця після припинення договору, коли користування майном стає неправомірним. Для притягнення орендаря, що порушив зобов`язання, до зазначеної відповідальності необхідна наявність вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 ЦК України. Отже, яким би способом в договорі не регламентувалися правовідносини між сторонами у разі невиконання (несвоєчасного виконання) наймачем (орендарем) обов`язку щодо повернення речі з найму (оренди) з її подальшим користуванням після припинення договору, що відбулося у спірних правовідносинах, проте ці правовідносини не можуть врегульовуватись іншим чином, ніж визначено частиною другою статті 785 ЦК України (зокрема, з установленням для наймача (орендаря) будь-якого іншого (додаткового) зобов`язання, окрім того, що передбачений частиною другою статті 785 ЦК України). Зазначене узгоджується з правовою позицією об`єднаної палати Касаційного господарського суду, яку було викладено у постанові від 19.04.2021 у справі № 910/11131/19, а також Верховного Суду у постанові від 24.06.2021 у справі №908/3592/19. Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Відповідно частини 1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частина 2 статті 77 ЦПК України. Згідно частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В межах розгляду даної справи судом встановлено, що 06.07.2020 між ФОП [PERSON] (Орендодавець) та [PERSON] (Орендар) укладено Договір оренди № А00086285, за яким Орендодавець передав Орендарю обладнання за Актом від 06.07.2020, з вартістю оренди 110,00 грн. за добу у строк з 07.07.2020 по 17.07.2020. На виконання умов Договору відповідач сплатив позивачці 06.07.2020 грошові кошти у розмірі 1 100, 00 грн. (за 10 діб оренди) та гарантійний платіж у розмірі 2000,00 грн., а також 200 грн. додаткових послуг з доставки обладнання. В подальшому, в період з 17.07.2020 по 25.01.2021 відповідачем було сплачено орендну плату за користуванням обладнання у розмірі 21 540,00 грн. Таким чином, в період з 06.07.2020 по 25.01.2021, відповідачем було сплачено орендну плату за користуванням обладнання, з урахуванням гарантійного платежу, який був зарахований позивачкою в рахунок орендної плати, у розмірі 24 640,00 грн. Як зазначає позивачка та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до вимог частини 1 статті 764 ЦПК України та умов розділу 4 та п. 8.1 Договору, строк дії Договору був поновлений з 17.07.2020 по 19.02.2021 з огляду на те, що останній платіж за оренду обладнання відповідачем було внесено 25.01.2021, за період користуванням обладнанням до 19.02.2021. З огляду на зазначене, судом встановлено, оскільки не заперечувався позивачкою та не спростовано відповідачем, що строк дії Договору оренди закінчився 20.02.2021, проте відповідачем орендоване обладнання повернуто не було (в матеріалах справи відсутній акт приймання-передачі), Тобто, відповідач після припинення дії Договору продовжує використовувати обладнання, хоча Договір оренди припинений. Доказів протилежного відповідачем не надано. А отже, враховуючи положення статей 762, 785 ЦК України, суд приходить до висновку, що в період з 07.07.2020 до 19.02.2021 відповідач повинен був сплатити позивачці орендну плату за Договором оренди у розмірі 25 190,00 грн. (229 х110), а з 20.02.2021 - передбачений розмір неустойки, за несвоєчасне повернення обладнання після закінчення строку дії Договору оренди. Разом з цим, відповідач, взяті на себе зобов`язання за Договором оренди виконав частково, сплатив орендну плату лише у розмірі 24 640,00 грн., з урахуванням гарантійного платежу. Судом встановлено, що позивачкою на адресу відповідача направлено вимогу від 12.05.2021 про сплату заборгованості за Договором оренди та неустойки у розмірі подвійної орендної плати за несвоєчасне повернення обладнання по закінченню терміну оренди, а також, відповідно до п.4.4 Договору, сплати вартості неповернутого обладнання , у разі не повернення обладнання протягом 7 днів після отримання вимоги. Яка не була виконана відповідачем. З огляду на зазначене, суд розглянуши справу в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих доказів, приходить до висновку, що з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню: заборгованість з орендної плати за період з 07.07.2020 по 19.02.2021 у розмірі 550 грн.; неустойка, за несвоєчасне повернення обладнання в період з 20.02.2021 по 03.06.2021 у розмірі 23 100,00 грн. (105х220,00 грн.); вартість неповернутого обладнання у розмірі 14 268,18 грн. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду із даним позовом позивачкою був сплачений судовий збір в розмірі 908,00 гривень. Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень статті 141 КПК України, пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, та стягує з відповідача на користь позивачки суму сплаченого судового збору у розмірі 698,62 (908х76,94:100). На підставі викладеного,

Outcome: partial