Jurisdiction: civil
Date: 2023-08-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, а саме об`єкти нерухомого майна, розташовані в [ADDRESS]. Вона є спадкоємцем майна по закону. Позивач звертався до приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, на що отримав відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1268 ЦК України. Позивач вважає, що пропустив вказаний строк з поважної причини, оскільки звернувшись до нотаріуса їй було роз`яснено, що ніяких дій до завершення військового стану для оформлення спадщини вчиняти не треба та вона помилково вважала, що прийняла спадщину після матері. Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , протягом двох місяців після набрання рішенням законної сили. В підготовче судове засідання позивач не прибула, в позовній заяві просить заяву розглядати без її участі. Представник відповідача Новоборівськоїселищної ради в судове засідання не з`явився, селищний голова подав до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, зазначив що позов визнає. Згідно ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем; ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Відповідно до ст.206 ч.4 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити в підготовчому засіданні. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] . Згідно копій свідоцтв про народження та свідоцтва про шлюб позивача встановлено, що позивачка [PERSON] , [INFO] є дочкою [PERSON] (а.сп. 12-13). Із довідки виконавчого комітету Новоборівської селищної ради №334/08-10 від 18.07.2023 року, видану [PERSON] , слідує, що [PERSON] , яка померла [INFO] , була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом з [PERSON] на день її смерті за вказаною адресою та на протязі шести місяців після смерті інших зареєстрованих осіб не було. Відповідно до витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №242849382 та №246641207 від 02.03.2021 [PERSON] на праві власності належать об`єкти нерухомого майна, розташовані в [ADDRESS] та [ADDRESS]. Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Толстіхіної Н.Д. №240/02-16 від 19.07.2023 року, позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки нею не було подано заяви про прийняття спадщини згідно ст.1268 ЦК України, а тому позивачу рекомендовано звернутись з позовом до суду. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №73247512 від 19.07.2023 року після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] спадкова справа на її майно не заводилась. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки звернувшись до нотаріуса їй було роз`яснено, що ніяких дій до завершення військового стану для оформлення спадщини вчиняти не треба та вона помилково вважала, що прийняла спадщину після матері. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем, відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] , спадкоємцем за законом є її дочка [PERSON] , [INFO] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, відповідач позов визнає, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved