Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-19 00:00:00

У липні 2021 року позивач звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям нежилих підвальних приміщень у сумі 105\~000,00 грн. Позовні вимоги мотивовано тим, що позивач, відповідно до договору дарування від 21.10.2013, є власником підвальних приміщень магазину [INFO] , що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , які у березні 2021 року було затоплено. Згідно акту огляду комісії в складі працівників дільниці № 3 КП ЖКС Фонтанський залиття відбулось внаслідок халатного відношення з сантехнічними пристроями співробітників перукарні [INFO] , власником якого є відповідач. У зв`язку з чим, позивачу було нанесено шкоду у розмірі 105\~000,00 грн, однак [PERSON] відмовилась в добровільному порядку відшкодувати позивачу завдану йому шкоду, що зумовило його звернутися до суду за захистом своїх прав. З огляду на викладене, [PERSON] просить суд стягнути з відповідача 105\~000,00 грн завданої шкоди та витрати пов`язані із проведенням судової експертизи. Разом з позовною заявою позивач заявив клопотання про призначення судової експертизи. 02.08.2021 ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 17.08.2021 в судовому засіданні позивач надав два акти про залиття, затверджені начальником дільниці № 3 КП ЖКС Фонтанський від 30.07.2021 та від 02.08.2021. 30.09.2021 в судовому засіданні представником відповідача подано заяву про долучення документів до матеріалів справи, а саме правовстановлюючих документів на нежитлову будівлю за адресою: [ADDRESS] . 11.10.2021 до суду від відповідача надійшла заява про долучення до матеріалів справи копії договору оренди від 01.01.2021 та копії акту прийому-передачі приміщення від 01.01.2021. 11.10.2021 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому він заперечує проти задоволення позовної заяви та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі за безпідставностю позовних вимог, з огляду на наступне. Так, наданий позивачем акт про залиття є неналежним доказом, оскільки ґрунтується виключно на припущеннях членів комісії, об`єм пошкодження, місцезнаходження, причина затоплення, час та день, фото-відеофіксація не надається. Крім цього, позивачем не надано обґрунтованого розрахунку своїх вимог, з чого складається сума за пошкодження його майна та що в неї входить. Окремо відповідач звертає увагу суду на те, що гр. [PERSON] є фізичною особою підприємцем, яка в свою чергу надає дане нежитлове приміщення в оренду, для ведення підприємницької діяльності третім особам. Згідно договору оренди № 4 від 01.01.2021 та акту прийому-передачі нежитлового приміщення від 01.01.2021 гр. [PERSON] є особою з повною матеріальною відповідальністю. Позовна заява подана позивачем 28.07.2021, тобто через п`ять місяців після ймовірного залиття. За весь цей час з боку позивача до відповідача будь-яких претензій не виставлялось. Щодо клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи, то експерту не ставиться питання встановлення причини залиття, місця залиття, площі залиття, не ставиться будь-яких питань щодо аналізу, стану комунікацій на дату залиття 01.03.2021, тобто не ставиться питання встановлення причини залиття, а лише питання обсягу матеріального збитку внаслідок залиття. 10.11.2021 в судовому засіданні позивачем долучено висновок експерта № 24/2021 судової будівельно-технічної експертизи. 22.11.2021 до суду від відповідача надійшло клопотання про призначення судово-будівельно технічної експертизи. 24.11.2021 до суду від представника позивача адвоката Зозулянського Д.О. надійшла заява про виклик та допит в якості свідків: [PERSON] ( [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ), [PERSON] ( [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ), [PERSON] ( [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] ) та [PERSON] , який працює майстром з ремонту дільниці № 3. 24.11.2021 від представника позивача адвоката Зозулянського Д.О. надійшла заява про зменшення позовних вимог, оскільки відповідно до висновку експерта № 24/2021 судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 522/14179/21, розмір завданої матеріальної шкоди позивачу становить 70\~559,30 грн, в зв`язку з чим позивач просить суд прийняти заяву про зменшення розміру позовних вимог до 70\~559,30 грн, яку прийнято судом до розгляду. 24.11.2021 представником позивача подано до суду додаткові письмові пояснення у справі. 29.11.2021 ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача адвоката Зозулянського Д.О. про заміну первісного відповідача ФОП [PERSON] на належного відповідача [PERSON] 29.11.2021 ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача адвоката Зозулянського Д.О. про виклик та допит свідків. 29.11.2021 ухвалою суду задоволено клопотання [PERSON] про призначення судово-будівельно технічної експертизи, проведення якої доручено Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз (65011, м.\~Одеса, вул. \~Успенська, 83/85). На вирішення експерту поставлено питання: 1) «Чи відбулося залиття приміщення [PERSON] з приміщення [PERSON] , яке є суміжним з приміщенням позивача?»; 2) «Чи могло відбутися залиття приміщення позивача з іншого приміщення, яке є суміжним з приміщенням [PERSON] ?»; 3) «Чи можливо встановити місце у водопровідній системі або водогінному вузлі з якого почалося залиття приміщення?» 4) «Чи можливо встановити час утворення пошкоджень майна та площу залиття приміщення?»; 5) «Чи може сам факт залиття та пошкодження майна [PERSON] мати причинно-наслідковий зв`язок з діями [PERSON] ?». Провадження у справі №\~522/14179/21 зупинено на час проведення експертизи. 23.05.2022 до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів необхідних для виконання експертизи. 21.07.2022 до суду надійшла заява с додатками [PERSON] , що нею були подані заяви до КП «БТІ» ОМР та «Інфоксводоканалу» для виконання клопотання експерта від 23.05.2022. 09.09.2022 до суду від відповідача надійшла заява про долучення документів до матеріалів справи, а саме: відповідь КП БТІ ОМР \~ \~ \~ \~від 15.07.2022 № 16296 з додатками та відповідь ТОВ\~ІНФОКС філія ІНФОКСВОДОКАНАЛ від 12.07.2022 № 1826-29/3817. 01.11.2022 до суду надійшов лист Міністерства юстиції України Одеський науково-дослідний інститут судових експертиз (ОНДІСЕ) про залишення без виконання. 25.11.2022 до суду надійшов лист Міністерства юстиції України ОНДІСЕ про погодження строків проведення експертизи, та направлення рахунку. 17.01.2023 до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів і зразків та вчинення інших дій, пов`язаних з проведенням експертизи. 08.03.2023 до суду надійшов висновок експерта № 22-5213 від 22.02.2023 судової експертизи за матеріалами цивільної справи № 522/14179/21. 13.03.2023 ухвалою суду поновлено провадження у справі. 01.06.2023 в судовому засіданні було здійснено допит свідків. Дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Згідно з ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з договору дарування від 21.10.2013 № 3004 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] є власником нежилих підвальних приміщень у [ADDRESS] . 01.03.2021 сталося залиття зазначених підвальних приміщень позивача, про що складено акт залиття. За змістом положень ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У ч.ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 11.12.2018 у справі №759/4781/16-ц, від 11.09.2019 у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 у справі № 638/20603/16. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Положеннями ст. 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76 (далі - Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення, та з`ясування питання, чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир, або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма цього акта встановлена в додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; дата аварії, її характер та причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття та про обсяг робіт для усунення його наслідків. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009. №\~12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної особи є обов`язковою. Тобто факт залиття, характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі винної особи. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи - прізвище, ім`я, по батькові - підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). З наведеного слідує, що на підтвердження позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття його приміщення з вини відповідача, зокрема, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, у якому містяться відомості про факт залиття, винну особу, причини залиття, завдані пошкодження та обсяг робіт для їх усунення. Згідно акту про залиття, від 01.03.2021, складеного комісією у складі: [PERSON] (майстра дільниці № 3 КП ЖКС Фонтанський), [PERSON] (майстра дільниці № 3 КП ЖКС Фонтанський) та [PERSON] (майстра з ремонту дільниці № 3), 01.03.2021 в буд. [ADDRESS] , в підвалі власника [PERSON] трапилось залиття. При обстеженні виявлено, що в підвалі сталося залиття з першого поверху з приміщення перукарні. Зі слів мешканців на першому поверсі в приміщенні перукарні підлога була затоплена, стояла вода. При подальшому обстеженні приміщення наслідків протікань зі стелі не виявлено, при обстеженні комунікацій також протікань не виявлено. Можливою причиною затоплення стало халатне відношення з сантехнічними пристроями співробітників перукарні. При затопленні в підвалі пошкоджена стеля (гіпсокартон) та стіни, також намочена електропроводка. Дослідивши зазначений акт, судом встановлено, що його складено без участі позивача та відповідача, при його складанні комісією проведено огляд пошкоджень в приміщенні підвалу позивача, та зазначено, що зі слів мешканців на першому поверсі в приміщені перукарні підлога була затоплена, стояла вода, проте доказів обстеження перукарні, де було б зазначено про затоплення підлоги перукарні та що б підтвердило зазначені в акті обставини, суду не надано. При подальшому обстеженні приміщення наслідків протікань зі стелі не виявлено, при обстеженні комунікацій протікань також не виявлено. Комісія не встановила причину затоплення та особу, з вини якої сталося залиття підвалу позивача та обсяг робіт, необхідний для усунення наслідків залиття, зазначивши про те, що можливою причиною затоплення стало халатне відношення з сантехнічними пристроями співробітників перукарні. Разом з цим, позивачем було надано суду копії ще двох актів, які було складено 30.07.2021 та 02.08.2021 тією ж комісією з приводу даного затоплення, в яких можливою причиною затоплення вказано халатне відношення з сантехнічними пристроями співробітників Розливне пиво. Відповідно до ст. 76 ЦПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) для вирішення справи, встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (ч. 1 ст. 102 ЦПК України). Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. З наданого позивачем висновку експерта від 22.10.2021 № 24/2021 судової будівельно-технічної експертизи вбачається, що: 1) у результаті проведеного візуально-інструментального обстеження, експертом виявлені пошкодження та руйнування опоряджувальних покриттів в нежитлових приміщеннях підвалу по [ADDRESS] , які пов`язані з дією на них рідини з вище розташованого поверху та є характерними наслідками залиття відповідно до положень Методики Визначення причини залиття з урахуванням нових технологій та визначення матеріальної шкоди за її наслідками, Київський НДІСЕ Міністерства юстиції України, 2005, дата прийняття рішення про державну реєстрацію 05.06.2009, реєстраційний код 10.6.11; 2) розмір завданої матеріальної шкоди нежилим підвальним приміщенням буд. [ADDRESS] , унаслідок їх залиття, визначена відповідно до вимог ДСТУ( з урахуванням ПДВ та фізичного зносу) складає: 70\~559,30 грн. Згідно висновку експерта № 22-5213 від 22.02.2023 судової будівельно-технічної експертизи Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз, визначити джерело залиття в теперішній час з боку суміжно-розташованого через міжповерхове перекриття приміщення [PERSON] 1-го поверху не представляється можливим на підставі наступних доводів: - у зв`язку з великим розривом за часом між залиттям, що відбулося, і обстеженням на місці; - сантехнічні прилади приміщень 1-го поверху [PERSON] підключені до системи водопостачання та каналізації приховано у підлозі з боку підвального приміщення [PERSON] ; - які-небудь витікання із системи через міжповерхове перекриття не встановлені; - місце розташування підвальних приміщень №№ 1,2,3 в яких є пошкодження, пов`язані з залиттям не відповідають розташуванню сантехнічних приладів приміщень 1-го поверху [PERSON] з боку яких могло відбутися залиття. Встановити місце у водопровідній системі або водогінному вузлі з якого почалось залиття приміщень №№ 1,2,3 позивача [PERSON] не представляється можливим. Встановити час утворення пошкоджень майна не представляється можливим через відсутність методик та лабораторного обладнання в ОНДІСЕ. Площа залиття приміщень могла бути визначена експлуатуючою організацією та зафіксована за наявності вологих поверхонь конструктивних елементів у приміщеннях №№ 1,2,3 при складанні акту про залиття. Встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями [PERSON] та пошкодження майна [PERSON] не входить до компетентності експерта будівельника за спеціальністю 10.6 Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів згідно Науково-методичним рекомендаціям з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень. Судовим експертом у висновку зауважено, що акт про залиття нежитлових підвальних приміщень [PERSON] по [ADDRESS] КП ЖКС Фонтанський дільниця № 3 від 01.03.2021 та акт про обстеження приміщення перукарні по [ADDRESS] від 02.03.2021, складений експлуатуючою організацією КП ЖКС Фонтанський дільниця № 3, в момент залиття і наступного дня після залиття не по формі, передбаченій вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій і є основним документом, в якому необхідно було вказати причину залиття на підставі даних отриманих при обстеженні нежитлових приміщень 1-го поверху [PERSON] : підключення існуючих сантехприладів до системи водопостачання та водовідведення (каналізації). У разі, якщо джерело залиття пов`язане з підключенням сантехприладів не було встановлено, дається висновок про халатне відношення або неправильну експлуатацію сантехприладів. Акт про залиття від 01.03.2021 не відповідає формі у частині визначення причини залиття як ймовірна зі слів, а саме халатне відношення з сантехприладами. [PERSON] була ознайомлена з актом, але немає запису про те, що вона не допустила представників експлуатуючої організації до огляду приміщень. Акт про обстеження приміщень перукарні на [ADDRESS] від 02.03.2021 свідчить лише про те, що у приміщенні перукарні відсутнє водопостачання, і вода не перекривалася. 01.06.2023 в судовому засіданні було здійснено допит свідків: 1) [PERSON] ( [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ) працює у магазині позивача, вранці прийшла і все було у воді. 2) [PERSON] ( [INFO] , який зареєстрований за адресою: [ADDRESS] ) проживає в будинку на 2-му поверсі, десь о 08:00 ранку прийшов у перукарню і побачив воду у приміщенні і йому сказали, що трішки стався потоп, через пару годин включать воду. До цього о 23:00 в перукарні горіло світло. Не може сказати, що стало причиною, один вентель знаходиться у приміщенні [PERSON] , а інший у підвалі. 3) [PERSON] , який працює майстром з ремонту дільниці № 3 близько обіду звернулись, що затоплює підвал. Зайшов у приміщення і побачив затоплення підлоги, стін, стелі, в перукарні відповідача протікань не виявлено, що стало причиною затоплень він не знає. Суд враховує, що для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність одночасно усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Надавши оцінку зібраним у справі доказам у їх сукупності, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять належних, допустимих та беззаперечних доказів наявності вини відповідача у залиття підвалу позивача, а тому у задоволені позову слід відмовити.

Outcome: dismissed