Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-30 00:00:00

У грудні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , в якому просила стягнути з відповідача на її користь майнову шкоду в сумі 45 644 грн. Свої вимоги мотивує тим, що 20 жовтня 2021 року у квартирі відповідача, яка розташована поверхом вище, сталася пожежа, внаслідок гасіння якої сталося залиття належної їй квартири. З акта про залиття віл 21 жовтня 2021 року вбачається, що в квартирі позивача були пошкоджені кухня, коридор і дві кімнати. З метою визначення розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям, 01 грудня 2021 року експертом ТОВ «Судово-експертний Альянс» було складено висновок № 01/12-2021 за результатами будівельно-технічної експертизи, згідно з яким розмір матеріального збитку, завданого належній їй квартирі становить 45 644 грн. Позивач неодноразово зверталася до відповідача з проханням відшкодувати завдану шкоду, однак жодної відповіді так і не отримала, що свідчить про ухилення останнім від компенсації збитків. У зв`язку з викладеним, позивач звернулася до суду за захистом своїх прав та просить суд стягнути з відповідача вищевказану суму майнової шкоди. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 грудня 2021 року для розгляду зазначеної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06 січня 2022 року за вказаним позовом відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін та надано відповідачеві 15-денний строк для подання відзиву. Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином, однак у матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи у її відсутність, в якій зазначила, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової кореспонденції за останнім відомим місцем реєстрації відповідача, та розміщення оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України, в порядку частини десятої статті 187 ЦПК України, про поважність причин неявки суду не повідомив. Крім того, у встановлений судом строк, не скористався своїм правом на подання відзиву, тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З огляду на викладене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутність сторін. Частиною першою статті 280 ЦПК України визначено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з цього, враховуючи, що позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки учасники в судове засідання не з`явились, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши надані докази, суд виходить з наступного. Суд установив, що [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 13 грудня 2021 року № 52329 та довідкою, виданою ЖБК «Більшовик-7» від 07 квітня 1992 року № 110. [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 09 грудня 2021 року № 289464826. 20 жовтня 2021 року внаслідок гасіння пожежи в квартирі, належній відповідачу, відбулося залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Солом`янського районного управління ГУ ДСНС України у м. Києві від 28 жовтня 2021 року № 12/2112 та Актом № 1 про залиття житлового приміщення, в результаті гасіння пожежі від 21 жовтня 2021 року, складеним комісією в складі голови правління ОК «Більшовик-7» Заяць Ю. В. та членів правління ОК «Білтшовик-7» [PERSON] і [PERSON] . Відповідно до вказаного Акта в квартирі [ADDRESS] були залиті: кухня: стіна під вікном, шпалери - 2,5 кв. м, стіна над меблями, шпалери - 4,0 кв. м, стіна проти меблів, шпалери - 12,7 кв.м, шафа кутова - пошкоджена нижня частина шафи, стеля, фарбування - 8,4 кв. м; коридор: стіни, шпалери - 17,23 кв. м, стеля, фарбування - 8,4 кв. м; кімната біля кухні: пошкоджено фарбування арки на стелі - 1,0 кв. м, залито паркет - 12,4 кв. м; велика кімната: стіни, шпалери - 20 кв. м, стеля, фарбування - 4 кв. м, залито паркет - 17,4 кв. м, пошкоджена нижня частина вбудованої шафи. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 01 грудня 2021 року № 01/12-2021, складеного експертом Стасюк М. Ю. ТОВ «Судово-експертний Альянс», вартість ремонтно-будівельних робіт і застосованих матеріалів при проведенні робіт по усуненню пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , відповідно акта про залиття від 21 жовтня 2021 року, складеного представниками ОК «Більшовик-7», на час складання висновку становить 45 644 грн. Згідно із частиною п`ятою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України). Відповідно до статті 151 ЖК Української РСР (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Пунктами 2, 7 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» покладено на споживача обов`язки щодо своєчасного вжиття заходів з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; допущення у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку. Відповідно до частини першої, другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником. Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Відповідно до частин першої, шостої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з частинами першою-другою статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Із досліджених судом доказів, зокрема, з Акта залиття, вбачається, що залиття квартири позивача відбулося внаслідок гасіння пожежі у вище розташованій квартирі [ADDRESS] , яка на праві власності належить відповідачу. Враховуючи вищевикладене, вина відповідача у спричиненні позивачу майнової шкоди внаслідок залиття підтверджена доказами, наявними у матеріалах справи, які відповідач, не надавши відзиву до суду, не спростував, не довів, що залиття, а відповідно і шкода, завдані не з його вини. Будь-яких доказів на спростування зазначених в акті відомостей про події залиття, причини та обсяги пошкоджень відповідач не надав. Беручи до уваги викладене, аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог та їх задоволення. Крім того, частиною п`ятою статті 265 ЦПК України передбачено, що у резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат. Зокрема, позивач просить стягнути з відповідача вартість проведення оцінки майнової шкоди в сумі 7 000 грн. Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. За положеннями статті 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову - на відповідача. Позивачем додано до матеріалів позовної заяви на підтвердження здійснених витрат у сумі 7 000 грн на проведення оцінки матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , яке сталося 20 жовтня 2021 року: запит на складання висновку експерта від 19 листопада 2021 року, договір № 22/11-2021 на надання висновку експерта від 22 листопада 2021 року, укладений між [PERSON] та Товариством з обмеженою відповідальністю «Судово-експертний Альянс», рахунок-фактуру від 22 листопада 2021 року № 22/11-2021, згідно з яким вартість надання висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, відповідно до договору від 22 листопада 2021 року № 22/11-2021 становить 7 000 грн, квитанція від 22 листопада 2021 року № 0.0.2352108167.1 про оплату послуг з надання вищевказаного висновку, Акт приймання-передачі виконаних робіт від 01 грудня 2021 року, висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 01 грудня 2021 року № 01/12-2021. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача 7 000 грн у відшкодування судових витрат, пов`язаних із залученням експерта та проведенням експертизи. Згідно з частиною першою статті 133 та частиною першою статті 141 ЦПК України судові витрати понесені позивачем, що включають судовий збір в розмірі 908 грн підлягають стягненню на її користь з відповідача.

Outcome: approved