Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-19 00:00:00

22 червня 2023 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] посилається в обґрунтування свого позову на те, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно. За свого життя [PERSON] зробила заповітне розпорядження, яким заповіла все належне їй майно своїм дочкам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . З 1973 року [PERSON] постійно проживає на території російської федерації, тому не бажає приймати спадщину після смерті [PERSON] . З 1983 року [PERSON] постійно проживає на території російської федерації, тому не бажає приймати спадщину після смерті [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач через тривалу хворобу та юридичну необізнаність не подала заяви про прийняття спадщини, так як помилково вважала, що вона, як дочка померлої та спадкоємець за заповітом, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач [PERSON] вважає, що процесуальний строк вона пропустила з поважної причини, тому просить суд визначити їй додатковий тримісячний строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] 23 червня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, учасникам справи встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень та пояснень. 29 червня 2023 року від відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області надійшов відзив, яким відповідач повідомив, що визнає позов та не заперечує проти його задоволення. В підготовчому засіданні позивач [PERSON] підтримала позов. В підготовче засідання представник відповідача Дунаєвецької міської ради Кам`янець-Подільського району Хмельницької області не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлявся належним чином - міська рада просить суд розглядати справу за відсутності їхнього представника, позов визнає. Суд вважає можливим провести підготовче засідання за відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ч.1 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.4\~ст.206\~ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. В підготовче засідання відповідач подав окрему процесуальну заяву про визнання позову. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи викладене суд вважає можливим ухвалити рішення в даній цивільній справі за результатами підготовчого провадження. Суд, дослідивши матеріали справи та заслухавши пояснення позивача, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , про що 05 серпня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Дунаєвецького районного управління юстиції Хмельницької області складено актовий запис про смерть за № 142. [PERSON] залишила після своєї смерті спадкове майно. За життя [PERSON] розпорядилась спадковим майном на випадок своєї смерті, про що 01 березня 1995 року склала заповіт, яким заповіла все своє майно своїм дочкам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Заповіт посвідчено 01 березня 1995 року секретарем виконавчого комітету Малопобіянської сільської ради Дунаєвецького району Хмельницької області та зареєстровано в реєстрі за № 22. Заповіт складено та посвідчено відповідно до вимог ст.ст.1247, 1251 ЦК України, на час розгляду справи заповіт не змінений та не скасований. Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч.1, ч.2 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин. Згідно ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 25 травня 2023 року № 72594555 вбачається, що спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , немає. В підготовчому засіданні встановлено, що [PERSON] , на користь якої також складено заповіт, з 1973 року постійно проживає на території російської федерації, тому не бажає приймати спадщину після смерті [PERSON] . В підготовчому засіданні встановлено, що [PERSON] , на користь якої також складено заповіт, з 1983 року постійно проживає на території російської федерації, тому не бажає приймати спадщину після смерті [PERSON] . В підготовчому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] являється єдиним спадкоємцем, який бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] . В межах шестимісячного строку після смерті [PERSON] позивач [PERSON] , як спадкоємець за заповітом, не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Так, позивач [PERSON] внаслідок своєї тривалої хвороби та юридичної необізнаності помилково вважала, що вона, як дочка померлої та спадкоємець за заповітом, може подати таку заяву в будь-який час після смерті спадкодавця. За таких обставин позивач пропустила строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного суд вважає можливим задовольнити позов, визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлої [PERSON] та визначити позивачеві додатковий тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved