Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-23 00:00:00

В лютому 2023 року позивачка звернулась до суду із позовом до відповідача про скасування наказу про дисциплінарне стягнення. В подальшому в березні 2023 року змінила предмет позову та просила визнати незаконним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що вона працює на посаді лікаря акушера-гінеколога та лікаря з ультразвукової діагностики в медико-санітарній частині АТ «Київмедпрепарат». Наказом АТ «Київмедпрепарат» № 02-С від 20.01.2023 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] » її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за дисциплінарний проступок, який полягав у забрудненні 20.12.2022 року панелі апарату УЗД медичним гелем. Вважає, що дисциплінарне стягнення до неї застосовано неправомірно, оскільки 20.12.2022 року на робочому місці, окрім неї, перебувало ще двоє лікарів, які працюють з апаратом УЗД, не встановлено, хто саме працював з апаратом і в який момент часу мав доступ до обладнання та кабінету, для притягнення до дисциплінарної відповідальності має бути обов`язково встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни, чого роботодавцем зроблено не було. Просить визнати незаконним та скасувати наказ АТ «Київмедпрепарат» № 02-С від 20.01.2023 року про накладення на неї дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Ухвалою суду від 07.02.2023 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче засідання, витребувано докази за клопотанням позивачки. 01.03.2023 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він позов не визнає, вважає правомірним накладене дисциплінарне стягнення, оскільки останнім лікарем, яка проводила діагностику апаратом УЗД 20.12.2022 року була лікар [PERSON] , інших лікарів, які б мали доступ до кабінету УЗД та апарату УЗД 20.12.2022 року не було. Наступного дня о 07.30 год. іншим лікарем в присутності медичних працівників під час підготовки робочого місця для прийому першого пацієнта було виявлено, що апарат УЗД не очищений від медичного гелю, що свідчить про те, що лікар УЗД, який останнім 20.12.2022 року проводив УЗД-дослідження, не очистив апарат УЗД, тим самим порушив вимоги наказів МОЗ щодо правил інфекційного контролю. Вказані дії лікаря [PERSON] могли привести до поломки апарату УЗД через потрапляння медичного гелю, який майже добу залишався на апараті УЗД, у середину апарату через наявні на робочій панелі отвори, також нехтування правилами інфекційного контролю могло бути ризиком інфікування пацієнтів. Вважають позовні вимоги безпідставними, а факт вчинення лікарем [PERSON] дисциплінарного проступку доведеним, що дає підстави для відмови в задоволенні позову. 09.03.2023 року через систему «Електронний суд» на адресу суду надійшла відповідь на відзив, в якому сторона позивача наполягає на своїх позовних вимогах та зазначає про те, що доказів вини у вчиненні дисциплінарного проступку лікарем [PERSON] відповідачем не надано. Відповідь на відзив була подана разом із заявою про зміну предмету позову, в якій позивачка просила його змінити, визнати незаконним та скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою суду від 19.04.2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті, викликано свідків сторони позивача та відповідача. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, наполягав на тому, що адміністрацією АТ «Київмедперпарат» не доведено вчинення лікарем [PERSON] дисциплінарного проступку, оскільки залишити медичний гель на панелі апарату УЗД міг будь-хто із медичного персоналу. Представник відповідача Зима І.П. заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві, просила суд відмовити в задоволенні позову, оскільки Актом № 1, складеним комісією, виявлено факт порушення санітарно-епідеміологічного режиму та неналежне поводження з майном підприємства лікарем-гінекологом, лікарем УЗД (за сумісництвом) медико-санітарної частини [PERSON] , інших осіб, причетних до порушення правил трудового розпорядку, виявлено не було. На пропозицію від адміністрації написати пояснення з приводу вказаної обставини [PERSON] відмовилась, про що свідчить відповідний Акт, що опосередковано доводить її вину у вчиненні дисциплінарного проступку, оскільки вона, на думку адміністрації, мала зацікавленість у встановленні адміністрацією винних осіб. Вказані обставини стали підставою для винесення наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] , який, на думку відповідача, є правомірним. В судовому засіданні були допитані свідки з боку сторони позивача та відповідача. Так, свідок з боку позивача [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює в МСЧ АТ «Київмедпрепарат» медичною сестрою, знайома з позивачкою більше чотирьох років. [PERSON] безпідставно притягнута до дисциплінарної відповідальності, оскільки в кабінеті УЗД працює не лише вона, а ще один гінеколог та лікар УЗД, іноді там відбувається прийом ЛОР-пацієнтів. В кабінет УЗД мають доступ старша медсестра, заступник головного лікаря, молодша медична сестра, дві чергових медсестри. Лікар [PERSON] не перебуває весь час в кабінеті УЗД, вона перебуває в кабінеті лікаря-гінеколога, який розташовано на відстані від кабінету УЗД. Ключ від кабінету УЗД завжди залишався в отворі замка. Апарат УЗД розміщений в кабінеті у вільному доступі. Зазначила, що за відсутності лікаря в кабінеті УЗД медичний гель на апараті УЗД може залишити будь-хто, хто має доступ у кабінет. Свідок з боку відповідача [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює в МСЧ АТ «Київмедпрепарат» лікарем-ендокринологом та лікарем УЗД з 2016 року. [PERSON] працює лікарем-акушером-гінекологом та лікарем УЗД. 20.12.2022 року вона не працювала. 21.12.2022 року вона прийшла на роботу, о 07.30 включила апарат УЗД та виявила на панелі апарату медичний гель, який вже засох. Яким чином там опинився медичний гель, не відомо. Вона покликала старшу медсестру та інших колег, а потім сказала гінекологам [PERSON] та [PERSON] , щоб вони після себе залишали чисте робоче місце. Зазначила про те, що лікар УЗД має самостійно прибирати своє робоче місце, на підставі своєї освіти лікар УЗД знає, як потрібно стежити за апаратом УЗД, лікар УЗД не потребує спеціальних знань, які має надати заклад охорони здоров`я, оскільки очищення робочого місця - це санітарно-епідеміологічні норми. Пояснила, що з власного досвіду вона оцінила, що медичний гель був на панелі апарату не менше доби або годин десять, оскільки за 10 хвилин він не засохне. Чи використаний гель, чи ні, не має значення, оскільки медичний гель висихає і шкодить однаково. З огляду на те, що останньою на апараті УЗД працювала лікар [PERSON] , комісія встановила її вину у забрудненні панелі апарату УЗД, наслідком чого стало притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани останній. Свідок з боку відповідача [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює адміністратором в МСЧ АТ «Київмедпрепарат» з 2019 року. 20.12.2022 року вона була на роботі. В той день працювала лікар-гінеколог Лесовська, після неї працювала лікар-гінеколог [PERSON] , після якої в кабінеті УЗД ніхто з лікарів не працював. 21.12.2022 року зранку її покликала лікар [PERSON] і присутності інших працівників показала на панелі апарату УЗД медичний гель, який вже засох. З огляду на те, що останньою в кабінеті УЗД працювала [PERSON] , зробили висновок, що в цьому випадку винна саме вона. Зазначила також, що до кабінету УЗД мають доступ лікарі УЗД, два гінеколога, молодший медичний персонал. Вона не пам`ятає, до якої години 20.12.2022 року працювала [PERSON] , але після неї на роботі залишалась медична сестра. Свідок з боку відповідача [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює на посаді старшої медичної сестри МСЧ АТ «Київмедпрепарат». 21.12.2022 року вона була на роботі, її покликали в кабінет УЗД та показали на панелі апарату УЗД залишки медичного гелю, який вже засох. Було встановлено, що останньою напередодні, тобто 20.12.2022 року, в кабінеті УЗД працювала лікар [PERSON] , тому вона винна у забрудненні апарату УЗД. Зазначила, що після уходу лікаря залишається медична сестра, яка має перед уходом обійти кабінети та проконтролювати, чи вимкнена техніка та обладнання. Свідок з боку відповідача [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює головним лікарем МСЧ АТ «Київмедпрепарат» та лікарем-отоларингологом. [PERSON] працює лікарем-акушером-гінекологом та лікарем УЗД. 20.12.2022 року вона була на роботі. Лікар- гінеколог Лесовська приймала пацієнтів зранку до обіду, а лікар-гінеколог [PERSON] мала запис на прийом пацієнта о 12.48 год., більше прийому в неї не було. 21.12.2022 року о 07.30 год лікар УЗД [PERSON] виявила забруднення на панелі апарату УЗД у вигляді медичного гелю, який вже засох, після чого запросила колег - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , обох гінекологів - [PERSON] та Колосок та спитала, хто це зробив, оскільки це порушення санітарно-епідеміологічного режиму. О 16 годині того ж дня вона з [PERSON] та [PERSON] повернулись до кабінету УЗД, але Колосок не сказала, що забруднення сталось внаслідок її дій. Вже в кабінеті гінеколога вона (свідок) сказала [PERSON] , що та працювала останньою і мала обробляти апарат і до, і після роботи. На пропозицію написати пояснення [PERSON] нічого не відповіла. Наступного дня вона знову спілкувалась із [PERSON] та запитала в неї про пояснення, вона відповіла, що не вбачає свої провини і писати нічого не буде. Зазначила про те, що лікар [PERSON] не несе відповідальність за обладнання в позаробочий час і за тим, щоб не заходили в кабінет УЗД, слідкує адміністратор, а не лікар. 20.12.2022 року [PERSON] перебувала на роботі до 16.54 год. Після уходу лікаря на роботі залишається ще молодший медичний персонал. В наказі про притягнення до дисциплінарної відповідальності зазначено, що медичний гель залишався на панелі апарату УЗД майже добу, але це припущення, оскільки медичний гель може висохнути і за 12 годин. Після того, як [PERSON] завершила прийом в кабінеті УЗД, вона перебувала в кабінеті лікаря-гінеколога.Зазначила, що очевидцем забруднення панелі апарату УЗД саме лікарем Колосок ніхто не був, між тим вона була останнім лікарем, хто приймав пацієнта в кабінеті УЗД, що підтверджує медична картка пацієнта, тому адміністрація впевнена, що [PERSON] винна у вчиненні дисциплінарного проступку. Суд, вислухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено наступні обставини. Відповідно до витягу з наказу АТ «Київмедпрепарат» № 553К від 05.06.2020 року [PERSON] прийнято на роботу на посаду лікаря-акушер-гінеколога в підрозділ медико-санітарна частина з тривалістю робочого дня при роботі з неповним робочим часом 3,3 год., при нормі робочого часу (тривалості робочого дня) 6,6 год. з посадовим окладом згідно штатного розпису з оплатою праці пропорційно відпрацьованому часу з 09.06.2020 року. Відповідно до витягу з наказу АТ «Київмедпрепарат» № 685К від 15.07.2021 року [PERSON] прийнято на роботу на посаду лікаря з ультразвукової діагностики в підрозділ медико-санітарна частина з тривалістю робочого дня при роботі з неповним робочим часом 1,65 год., при нормі робочого часу (тривалості робочого дня) 6,6 год. з посадовим окладом згідно штатного розпису з оплатою праці пропорційно відпрацьованому часу з 16.07.2021 року. Актом № 1 від 21.12.2022 року, складеним заступником головного лікаря [PERSON] , адміністратором [PERSON] , лікарем ультразвукової діагностики [PERSON] , лікарем невропатологом [PERSON] , лікарем терапевтом [PERSON] , старшою медичною сестрою [PERSON] зафіксовано забруднення робочої панелі апарату УЗД, а саме апарат УЗД був неочищений від використаного медичного гелю, який застосується під час процедури УЗД. Наданим електронним журналом для запису на прийом до лікарів медико-санітарної частини АТ «Київмедпрепарат» зафіксовано, що лікар гінеколог (лікар УЗД) [PERSON] 20.12.2022 року о 12.48 приймала пацієнтку, як лікар - гінеколог та працювала останньою у цей день на апараті УЗД серед лікарів УЗД. У результаті з`ясування обставин події, враховуючи зазначені факти порушення санепідрежиму, як медичного працівника та неналежне використання у своїй роботі медичної апаратури, лікар [PERSON] порушила вимоги посадової інструкції лікаря-гінеколога (п. 5.2; 5.3; 5.4) та Посадової інструкції лікаря ультразвукової діагностики (п. 3.12; 5.2; 5.3; 5.4) медико-санітарної частини. Наказом АТ «Київмедпрепарат» № 02-С від 20.01.2023 року лікарю-акушеру-гінекологу медико-санітарної частини (за внутрішнім сумісництвом лікарю з ультразвукової діагностики медико-санітарної частини) [PERSON] оголошено догану за порушення вимог наказу МОЗ України від 03.08.2021 року № 1614 «Про організацію профілактики інфекцій та інфекційного контролю в закладах охорони здоров`я та установ/закладах надання соціальних послуг/соціального захисту населення», Наказу МОЗ України від 03.0.29020 року № 1777 «Про затвердження заходів та засобів щодо попередження інфікування при проведенні огляду за пацієнтами» та Стандартну операційну процедуру Дезінфекція виробів медичного призначення - очищення та дезінфекція датчиків для УЗД-систем № 30-Б пункт 4.2, а також п.п. 5.2, 5.3, 5.4 своєї посадової інструкції лікаря-акушера-гінеколога та п. 3.12, 5.2, 5.3, 5.4 своєї посадової інструкції лікаря з ультразвукової діагностики. Крім того, таке порушення могло призвести до поломки апарату УЗД через потрапляння медичного гелю, який майже добу залишався на апараті УЗД, у середину апарату через наявні на робочій панелі отвори. Вищевказані накази МОЗ, зазначені у наказі про дисциплінарне стягнення, порушення яких ставляться у провину [PERSON] , містять вимоги щодо правил інфекційного контролю. Пункти посадових інструкцій, про порушення позивачкою яких зазначається у спірному наказі, містять наступні обов`язки. Посадова інструкція лікаря -акушера-гінеколога передбачає відповідальність лікаря-акушера-гінеколога за : - п. 5.2. недотримання положень даної посадової інструкції; пункт 5.3. - за невиконання розпоряджень безпосереднього керівника, в межах своєї компетенції; пункт 5.4. - за недотримання стандартних робочих процедур, інструкцій та інших нормативних документів підприємства. Посадова інструкція лікаря з ультразвукової діагностики передбачає завдання та обов`язки за п. 3.12 - слідкування за санітарним станом робочого місця; та відповідальність за - пункт 5.2. недотримання положень даної посадової інструкції; пункт 5.3. - за невиконання розпоряджень безпосереднього керівника, в межах своєї компетенції; пункт 5.4. - за недотримання стандартних робочих процедур, інструкцій та інших нормативних документів підприємства. Тобто, відповідальність за посадовою інструкцію лікаря-акушера-гінеколога та лікаря з ультразвукової діагностики тотожна. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно з частиною другою статті 140 КЗпП України щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана чи звільнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (частина перша статті 147-1 КЗпП України). Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (стаття 148 КЗпП України). При вирішенні питання про правомірність притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності підлягає з`ясуванню, в чому конкретно проявилось порушення трудової дисципліни, чи додержані власником або уповноваженим ним органом, передбачені статтями 147-1, 148, 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи правомочним органом накладено дисциплінарне стягнення, чи не закінчився для цього встановлений строк, чи не застосовувалося вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при обранні виду стягнення ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають із правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13.05.2022 року у справі № 331/2395/20, від 27.04.2021 року в справі № 461/8132/17 та від 22.07.2020 року у справі № 554/9493/17. Так, з наказу про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності слідує, що [PERSON] 20.12.2022 року останньою працювала з апаратом УЗД, тому це свідчить про те, що [PERSON] не провела належного прибирання робочої панелі апарату УЗД. Між тим прямих доказів, якими би доводились винні дії [PERSON] , в наказі не наведено. Як встановлено судом в судовому засіданні з пояснень свідків відповідача, їх доводи ґрунтувались на припущеннях, оскільки саме [PERSON] останньою працювала в кабінеті УЗД. При застосуванні дисциплінарного стягнення відповідач виходив з того, що останній візит пацієнта і, відповідно, робота [PERSON] на апараті УЗД відбулись 20.12.2022 року о 12.48 год., забруднення панелі апарату УЗД виявлено 21.12.2022 року о 07.30 год. При цьому, як встановлено судом з пояснень свідків, доступ до кабінету УЗД має будь-яка особа з числа медичного персоналу медико-санітарної частини АТ «Київмедпрепарат», а свідок [PERSON] в своїх поясненнях зазначила, що не відомо, яким чином медичний гель опинився на панелі апарату УЗД. Суд зауважує, що від часу останнього прийому лікарем [PERSON] пацієнта до моменту виявлення забруднення на панелі апарату УЗД минуло понад 15 годин, тому твердження відповідача про винність [PERSON] в порушенні санітарно-епідеміологічного режиму є хибним з огляду на те, що до кабінету УЗД мають доступ й інші особи з числа медичного персоналу медико-санітарної частини. Доводи представника відповідача, що пасивна поведінка лікаря [PERSON] опосередковано свідчить про її винність, також не є слушними, оскільки, як зазначалось вище, працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Відповідно до ч.ч. 1 та 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимога бо заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно із ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно до ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд констатує, що відповідачем жодним належним та допустимим доказом не було доведено факту правомірності накладення дисциплінарного стягнення, отже, підсумовуючи викладене, суд вважає спірний наказ про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани стосовно [PERSON] незаконним і таким, що підлягає скасуванню. Інші доводи сторін не впливають на вирішення спору, оскільки суд прийшов до висновку про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення з огляду на відсутність доказів вини позивачки.Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року). У зв`язку із задоволенням позову з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір, який було сплачено позивачкою за подачу позову та клопотання про витребування доказів.

Outcome: approved