Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-18 00:00:00

10 травня 2023 року до Нововодолазького районного суду Харківської області, за допомогою підсистеми «Електронний суд», надійшла позовна\~заява ПАТ\~АБ «УКРГАЗБАНК»\~до [PERSON] «Про стягнення заборгованості», на обґрунтування якої позивач зазначив, що 12.01.2021 року [PERSON] приєдналася до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» шляхом підписання заяви-договору № 2020/ОВР/279-001157 від 19.08.2020 року, згідно якої початкова сума ліміту дозволеного овердрафту становить 10000,00 гривень. Строк дії дозволеного овердрафту 12 місяців з подальшою автоматичною пролонгацією строку дії Договору з базовою відсотковою ставкою за користування овердрафтом 42%. Процентна ставка на прострочену заборгованість за дозволеним овердрафтом становить 48%. Банк умови Договору виконав в повному обсязі, відповідач отримав платіжну картку та взяв на себе зобов`язання використовувати картковий рахунок та платіжну картку відповідно до умов договору, правил платіжної системи та чинного законодавства України. Всупереч зазначеному вище, відповідач не виконує належним чином умови договору, не провадить сплату процентів за користування кредитними коштами, не повернув в строк Банку отримані кредитні кошти, в результаті чого перед позивачем утворилась заборгованість, яка станом на 06.03.2023 року згідно розрахунку заборгованості складає 7669,45 гривень, з яких: 0,00 гривень - поточна заборгованість по кредиту; 4994,45 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 0,00 гривень - поточна заборгованість по процентах; 2675,00 гривень - прострочена заборгованість по процентах; 0,00 гривень заборгованість по платежах за частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України. Тому просили стягнути з відповідача на їх користь суму заборгованості та судові витрати (а. с. 1 4). Представник позивача Ганночка С. Є., що діє на підставі наказу № 326-н/пт від 17.12.2020 року «Про само представництво АБ «УКРГАЗБАНК» в судах України» (бланк серії НМР № 130052), виданого головою правління Кравцем А. М., підпис якого посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Осипенком Д. О., запис в реєстрі № 5296, у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце цього засідання повідомлялась належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи не надав, але скористався правом, визначеним частиною 3 статті 211 цивільного процесуального кодифікованого закону України, й у звернувся до суду із відповідним клопотанням, викладеним в прохальній частині позовної заяви, про розгляд справи за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи (а. с. 4, 40, 43, 44 - 45, 67 зворот - 70). Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явилася, про час та місце розгляду справи був сповіщений своєчасно та належним чином відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України, про причини своєї неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи або про її розгляд за її відсутності не надавала (а. с. 40, 71, 72). Відповідно до змісту частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, а згідно частини 3 статті 211 цього ж кодексу особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у представника позивача свідчить відповідна заява, долучена до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги те, що підстав для визнання необхідним давання представником позивача особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу у його відсутність. Крім того, відповідно до частини 1 статті 280 Цивільного процесуального кодексу України у зв`язку із неявкою в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд вирішив можливим справу розглядати на підставі наявних в ній доказів та ухвалити заочне рішення, про що не заперечував представник позивача. Здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно, об`єктивно, справедливо, неупереджено та своєчасно з`ясувавши всі обставини справи і всі фактичні данні в межах заявлених вимог, що мають значення для вирішення справи за суттю й на які сторони посилались як на підставу своїх вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, отриманими відповідно до правил цивільного процесуального кодифікованого закону й безпосередньо дослідженими у судовому засіданні, що відповідають вимогам закону про їх належність, допустимість, достовірність та достатність, а саме: дослідивши письмові докази у справі,- суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області. За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію. Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави. Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо. При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів. Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом. Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, а тому справа перебуває на розгляді належного суду. З огляду на предмет позову та згідно з приписами пункту 1 частини 1 статті 274 й пункту 1 частини 6 статті 19 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до змісту частини 1 статті 279 цього ж кодифікованого акту України розгляд справи здійснюється у порядку спрощеного позовного провадження за правилами, встановленими цим кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними в главі 10 вказаного кодексу України.. Отже, у ході розгляду справи в межах заявлених вимог та зазначених і доведених обставин, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини, що мають значення для вирішення справи за суттю. Судом встановлено, що 19.08.2020 року [PERSON] приєдналася до Правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за якими здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» шляхом підписання заяви-договору № 2020/І_С/279-002089, згідно якої початкова сума ліміту дозволеного овердрафту становить 10000,00 гривень. Строк дії дозволеного овердрафту з 19.08.2020 року по 18.08.2021 року зі сплатою процентів за користування овердрафтом 42%. Процентна ставка на прострочену заборгованість за дозволеним овердрафтом становить 48%. Згідно пункту 2.6 Сторони домовилися, що на підставі оформленої належним чином Заяви-Договору, якою клієнт замовив кредит, Банк надає клієнту кредит шляхом встановлення за Субрахунком клієнта ліміту дозволеного овердрафту для проведення операцій з використанням картки, а клієнт зобов`язується повернути Банку кредитні кошти та проценти за користування дозволеним овердрафтом у порядку та на умовах, визначених цими Правилами, Програмою кредитування та Заявою-Договором. Згідно пункту 3.1. Правил, договір вважається укладеним якщо клієнт належним чином заповнив та підписав заяву-договір, а банк прийняв таку заяву-договір без зауважень та підписав рахунок і субрахунок. Банк, виконуючи свої зобов`язання, на підставі та відповідно до умов Кредитного договору, законодавства України відкрив рахунок № [NUMBER] та видав Позичальнику платіжну картку. Відповідно до умов Договору та діючого законодавства України Клієнту була надана інформація щодо сукупної вартості кредиту (Дозволеного овердрафту) у розділі № 4 Кредитного договору «Паспорт споживчого кредиту». Відповідно до умов Кредитного договору, за користування залишками коштів на картковому рахунку Клієнта Банк не пізніше останнього банківського дня кожного календарного місяця, а також в день розірвання цього договору, нараховує проценти в розмірі у стандартної та/або підвищеної процентних ставок згідно з тарифами Банку за фактичну кількість днів користування грошовими коштами Клієнта (враховуючи вихідні та святкові дні) в розрахунковому місяці (розд. - 7 Правил, п.п. 9, 10 Договору). Клієнт, в свою чергу зобов`язується сплачувати проценти за користування овердрафтом (кредитом). Відповідно до пунктів 5.2.11 Правил Позичальник зобов`язався не пізніше останнього дня троку дії ліміту дозволеного овердрафту в повному обсязі повернути Банку кредитні кошти погасити усю існуючу станом на цей день заборгованість за Дозволеним овердрафтом та за нарахованими процентам за користування Дозволеним овердрафтом. Згідно пунктів 5.2.10 Правил Позичальник зобов`язався погашати заборгованість за Дозволеним овердрафтом, у тому числі у сумі Мінімальних платежів, та за нарахованими процентами за користування Дозволеним овердрафтом в розмірах тау строки, що визначені Кредитним договором, у тому числі, розділами 6 та 7 Правил. Відповідно до пункту 6.13 Правил Клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за рахованими процентами за користування Дозволеним овердрафтом щомісяця до дати, встановленої обраною Програмою кредитування, в день закінчення строку дії Дозволеного овердрафту, а також в день дострокового припинення дії Дозволеного овердрафту у випадках, визначених цими Правилами. Банк, щомісячно, не пізніше останнього банківського дня кожного місяця користування Дозволеним овердрафтом та /або Овердрафтом (кредитом), а також в день розірвання Кредитного договору, нараховує проценти на суму заборгованості за Дозволеним овердрафтом та заборгованості за Овердрафтом (кредитом) у національній валюті України і фактичний строк використання кредитних коштів, виходячи із щоденного підсумкового залишку заборгованості на картковому рахунку в розмірі процентних ставок, визначених програмою кредитування та зазначених у Кредитному договорі (п. 7.2.2., 7.2.3 Правил). Погашення суми\~основного боргу\~за Дозволеним\~овердрафтом здійснюється\~щомісячно до\~25\~числа місяця,\~наступного за\~місяцем нарахування\~у розмірі\~мінімального платежу\~в розмірі\~7\~%\~від суми\~овердрафту,\~але не\~менш ніж\~50\~грн.,\~починаючи з\~наступного календарного\~місяця за\~місцем,\~в якому\~на картковому\~рахунку Клієнта\~був встановлений\~ліміт дозволеного\~овердрафту за\~рахунок надходження\~коштів на\~картковий рахунокКлієнта. Якщо останній день для сплати мінімального платежу припадає на вихідний або святковий день, то сплата суми мінімального платежу здійснюється у день, що передує такому вихідному або святковому дню (пункту 6.15 Правил). В разі повного або часткового погашення Клієнтом суми мінімального платежу, сума непогашеної заборгованості за мінімальним платежем визнається простроченою та наступного банківського дня переноситься на рахунок простроченої заборгованості ( п.п. 6. 16 Правил). На суму\~простроченої заборгованості\~за Дозволеним\~овердрафтом та\~суму заборгованості\~за овердрафтом\~(кредитом) нараховуються проценти в розмірі, визначеному Програмою кредитування та зазначеному в умовах Кредитного договору. Повне погашення заборгованості за Дозволеним овердрафтом здійснюється в кінці строку дії ліміту дозволеного овердрафту за рахунок надходження коштів на Картковий рахунок Клієнта. Клієнт може отримувати та погашати кредитні кошти протягом всього строку дії Ліміту дозволеного овердрафту у розмірах, які не перевищують заздалегідь обумовленого ліміту (згідно з графіком зменшення Ліміту дозволеного овердрафту, наведеному у Додатку до Заяви-анкети, що є невід`ємною частиною цього Договору). Банк свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі. Відповідно до умов Кредитного договору Позичальник взяв на себе обов`язок не пізніше останнього дня строку дії ліміту дозволеного овердрафту в повному обсязі повернути Банку стримані кредитні кошти; сплачувати суми основного боргу за Дозволеним овердрафтом та проценти за користування Дозволеним овердрафтом в розмірі та в строки, передбачені Договором та Програмою кредитування; за користування неповерненою у встановлені цим Поговором строки сумою Дозволеного овердрафту (мінімального платежу), сплачувати проценти у розмірі, встановленому Програмою кредитування. Крім того, позичальник погодився з тим; що заборгованість має бути погашена в день у виникнення за рахунок залишку коштів на картковому рахунку Клієнта та/або суми встановленого на картковому рахунку Клієнта ліміту дозволеного овердрафту та/або надходження коштів на картковий рахунок Клієнта у порядку, передбаченому цим Договором, а у разі відсутності залишку коштів на картковому рахунку та/або недостатності суми ліміту дозволеного овердрафту та/або ненадходження коштів на картковий рахунок відповідача, погашення заборгованості здійснюється за рахунок кредиту, який виникає на картковому рахунку (а. с. 12, 13 25). З розрахунку заборгованості, наданого позивачем, вбачається, що загальна сума заборгованості за кредитним договором станом на 06.03.2023 року складає 7669,45 гривень, з яких: 0,00 гривень - поточна заборгованість по кредиту; 4994,45 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 0,00 гривень - поточна заборгованість по процентах; 2675,00 гривень - прострочена заборгованість по процентах; 0,00 гривень заборгованість по платежах за частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України (а. с. 9). Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства, визначеним у частині 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Тому згідно частини 1 статті 4 цього ж нормативно-правового акту, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Отже, суд відповідно до приписів частини 1 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Під час вирішення спірних правовідносин суд виходить з того, що їх правове регулювання здійснюється нормами чинного Цивільного кодексу України від 16 січня 2003 року. Так, виходячи з положень частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто діями особи, спрямованими на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно до частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Приписи статті 1054 Цивільного кодексу України передбачають, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа /кредитодавець/ зобов`язується надати грошові кошти /кредит/ позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. З огляду на частину 1 статті 629 Цивільного кодексу України - договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до положень частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України укладені між сторонами по справі договори є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 статті 14 Цивільного кодексу України передбачено, що цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Крім того, укладені договори є підставою виникнення між сторонами зобов`язань, тобто правовідносин, в яких одна сторона /боржник/ зобов`язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку /стаття 509 Цивільного кодексу України/. Згідно до положень частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України - зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями статті 611 Цивільного кодексу України. Таким чином, аналізуючи наведені вище норми права та надані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» до [PERSON] «Про стягнення\~заборгованості»у розмірі 7669,45 гривень. Ухвалюючи рішення та повністю задовольняючи позов ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» до [PERSON] «Про стягнення заборгованості», суд вважає за необхідне вирішити згідно підпункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України питання про розподіл між сторонами по справі судових витрат. Так, відповідно до вимог частини 1 та 2 статті 141 зазначеного цивільного процесуального кодифікованого закону України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тоді як інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача, у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Приписи частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України передбачають, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким законом є Закон України «Про судовий збір» № 3674-VІ від 08.07.2011 року (із змінами та доповненнями), який встановлює правові засади справляння, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та його повернення. Положеннями статті 1 зазначеного Закону визначено, що судовий збір це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. На підставі приписів частини 1 та абзацу 1 підпункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду. Із зазначеним позовом ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» звернулось до суду у 2023 році за допомогою підсистеми «Електронний суд». Пунктом 9 частини 1 статті 40 Бюджетного кодексу України № 2456-VІ від 08.07.2010 року (із змінами та доповненнями) визначено, що розмір прожиткового мінімуму на відповідний бюджетний період у розрахунку на місяць на одну особу, а також окремо для основних соціальних і демографічних груп населення визначається Законом про Державний бюджет України. Відповідно до приписів абзацу 3 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» № 2710-IX від 03.11.2022 року з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб встановлений в сумі 2684,00 гривень, а тому за подання до суду позовної заяви із вимогою майнового характеру в порядку позовного провадження судовий збір повинен справлятися в розмірі у розмірі 1,5 % ціни позову, але не менш 2684,00 гривень, виходячи з розрахунку: 2684,00 гривень х 1 = 2684,00 гривень, та не більше 939400,00 гривень, виходячи з розрахунку: 2684,00 гривень х 350 = 939400,00 гривень. Крім того, на підставі приписів частини 3 статті 4 Закону України «Про судовий збір» позивач у справі при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною 2 цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. На виконання вимог частини 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» додав документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2147,20 гривень (а. с. 26, 30). Таким чином, з огляду на наведені норми закону, проаналізувавши всі наявні і досліджені у судовому засіданні докази у їх сукупності, суд доходить до висновку про обґрунтованість вимог ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» та можливість задоволення його позову повністю шляхом стягнення з відповідача [PERSON] на користь позивача ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» суму заборгованості в розмірі 7669,45 гривень та понесених й документально підтверджених судових витрат пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в сумі 2147,20 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved