Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-18 00:00:00

\~ \~ \~ \~У зв`язку з тим, що рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 22 жовтня 2020 року по справі № 569/14158/20, залишеним без зміни постановою Рівненського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року стягнуто з ПрАТ "Рівнеазот" на користь [PERSON] середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 12000,00 грн. та судові витрати по справі в сумі 840,80 грн., вказане рішення суду було звернуто до виконання і 17 березня 2021 року згідно розпорядження головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Рівненській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Дудки І.0. № 64850260 відповідачу [PERSON] перераховано грошові кошти в сумі 12840,80 грн., однак в ході примусового виконання рішення суду із вищевказаної суми доходу не утримувався податок на доходи фізичних осіб та військовий збір, тому 22 лютого 2023 року ПрАТ "Рівнеазот" з суми доходу в 12840,80 грн. було утримано податок на доходи фізичних осіб в сумі 2311,34 грн. та військовий збір в сумі 192,61 грн., які перераховано до відповідного бюджету, позивач звернувся з позовом до суду і просить стягнути з відповідача грошові кошти, які набуті без достатньої правової підстави в сумі 2503,95 грн. та судові витрати по справі. \~ \~ \~ \~Представник позивача ПрАТ "Рівнеазот", адвокат Козачук І.В., з`явившись до суду, у зв`язку з неявкою відповідача, в судове засідання подала заяву, в якій просить слухати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримала і просить позов задоволити. У разі неявки в судове засідання відповідача не заперечила проти слухання справи у його відсутності та ухвалення заочного рішення. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся про слухання справи своєчасно і належним чином, однак на адресовану йому повістку про виклик до суду не відреагував. Причину неявки суду не повідомив і від нього не надходило клопотання про відкладення розгляду справи чи слухання справи у його відсутності. Суд визнав неявку відповідача до суду неповажною. \~ \~ \~ \~З врахуванням наведених вище обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення розгляду справи за відсутності сторін, на підставі наявних у справі документів. А в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] , суд вважає можливим провести заочний розгляд справи і ухвалити заочне рішення. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 22 жовтня 2020 року по справі № 569/14158/20 позов [PERSON] до ПрАТ "Рівнеазот" про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнені задоволено частково. Стягнуто з ПрАТ "Рівнеазот" на користь [PERSON] середній заробіток за час затримки розрахунку при звільнені в сумі 12000,00 грн. та судові витрати зі сплати судового збору в сумі 840,80 грн. \~ \~ \~ \~Постановою Рівненського апеляційного суду від 11 лютого 2021 року апеляційну скаргу ПрАТ "Рівнеазот" залишено без задоволення, а рішення Рівненського міського суду Рівненської області від 22.10.2020 року без змін. \~ \~ \~ \~17 березня 2021 року постановою головною державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Рівненській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Дудкою І.О. відкрито виконавче провадження ВП № 64850260 про примусове виконання виконавчого листа № 569/14158/20 виданого 05.03.2021 року щодо стягнення з ПрАТ "Рівнеазот" на користь [PERSON] середнього заробітку за затримку виплати розрахунку в сумі 12000,00 грн. та сплаченого судового збору в сумі 840,80 грн. 17 березня 2021 року згідно розпорядження № 64850260 головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Рівненській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) Дудки І.О. відповідачу [PERSON] перераховано грошові кошти в сумі 12840,80 грн. 19 травня 2021 року головним державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Рівненській області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Дудкою І.О. винесено постанову про закінчення виконавчого провадження ВП № 64850260 з підстав фактичного виконання в повному обсязі рішення згідно виконавчого документа. 15 лютого 2023 року ПрАТ "Рівнеазот" подано уточнюючий звіт "Податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску" за період 1 квартал 2021 року. \~ \~ \~ \~Із Додатку 4 ДФ до уточнюючого звіту вбачається, що [PERSON] "Персоніфіковані дані про суми нарахованого (виплаченого) на користь фізичних осіб доходу та нарахованих до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору" містить відомості, що [PERSON] нараховано та виплачено дохід в сумі 12840,80 грн., нараховано та перераховано податок на доходи фізичних осіб в сумі 2311,34 грн. та військовий збір в сумі 192,61 грн. 22 лютого 2023 року ПрАТ "Рівнеазот" з суми отриманого відповідачем [PERSON] доходу - 12840,80 грн. утримано податок на доходи фізичних осіб на суму 2311,34 грн. та військовий збір на суму 192,61 грн. та перераховано до відповідного бюджету, що підтверджується платіжною інструкцією № RA001179 від 22.02.2023 року, платіжною інструкцією № RA001185 від 22.02.2023 року та довідкою № 227 від 23.03.2023 року, які долучені до позову. 28 березня 2023 року ПрАТ "Рівнеазот" звернулося до Відповідача з листом-вимогою № 23-юд про повернення майна (грошових коштів), набутих без достатньої правової підстави в сумі 2503,95 грн. протягом 7 календарних днів з моменту отримання вище вказаного листа-вимоги. Зазначений лист-вимога отриманий відповідачем 06 квітня 2023 року, що підтверджується копією фіскального чеку з штрихкодовим ідентифікатором внутрішнього поштового відправлення № 3300106595644, роздруківкою з офіційного сайту ПАТ "Укрпошта", однак виконаний не був. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст.1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. \~ \~ \~ \~Частиною 1 статті 117 КЗпП України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що в разі невиплати з вини роботодавця належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 нього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. \~ \~ \~ \~Згідно абз.3\~п.3\~Розділу III\~Порядку обчислення\~середньої заробітної\~плати,\~затвердженого постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~05.02.1995\~року №\~100,\~усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі. \~ \~ \~ \~Водночас у статті 67 Конституції України, передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. \~ \~ \~ \~Статтею 163 Податкового кодексу України визначені доходи, які є об`єктом оподаткування. Зокрема, об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід та доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання). \~ \~ \~ \~Середній заробіток за затримку при звільнені, слід класифікувати як інші доходи, відповідно до підпункту 164.2.20 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, оскільки між роботодавцем та колишнім працівником вже відсутні трудові відносини. \~ \~ \~ \~Таким чином, середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні є доходом, який підлягає оподаткуванню. \~ \~ \~ \~Згідно п.п.15.1 ст.15 Податкового кодексу України, платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом. \~ \~ \~ \~Так, згідно підпункту 168.1.1, п.168.1. ст.168 Податкового кодексу України визначено, що податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такою доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.167.1, ст.167 Податкового кодексу України, ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2 - 167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.16-1, підрозділу 10, розділу XX Податкового кодексу України, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту . \~ \~ \~ \~Отже, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні є об`єктом оподаткування військовим збором, що становить 1,5 відсотка об`єкта оподаткування. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.6 роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року № 13 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці суд має навести в рішенні розрахунки, з яких він виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів, про що зазначає в рішенні суду. \~ \~ \~ \~Не зазначення у резолютивній частині судового рішення, що сума, яка підлягала стягненню на користь відповідача, визначається судом без утримання податку й інших обов`язкових платежів, не дає підстав отримати цю суму відповідачу, ураховуючи, що обов`язок сплати податків та інших обов`язкових платежів, а також їх сплату позивачем. \~ \~ \~ \~За даними листа Державної фіскальної служби України від 05.11.2015 року № 23714/6/99-99-17-03-03-15, роботодавець має виконати функції податкового агента щодо нарахування, утримання та сплати податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходу у вигляді середньої заробітної плати за час затримки розрахунку при звільненні, нарахованої на підставі рішення суду. \~ \~ \~ \~Також роз`яснення щодо оподаткування вказаних видів доходу можна знайти у Листі ДФС від 09.06.2016 року № 12817/6/99-99-13-02-03-15. \~ \~ \~ \~Оскільки виплата доходу у вигляді суми середньої заробітної плати, нарахованої на підставі рішення суду за час затримки розрахунку під час звільнення працівника здійснюється звільненому працівнику й не пов`язана з відносинами трудового найму, такий дохід обкладається ПДФО за ставкою 18% і військовим збором за ставкою 1,5% як інші доходи. \~ \~ \~ \~Підприємство, яке виплачує такий дохід, для такого платника податку являється податковим агентом, а тому повинно утримати ПДФО та військовий збір із суми доходу, перерахувати їх до бюджету та відобразити виплату у Податковому розрахунку. \~ \~ \~ \~Суми середньої заробітної плати, нарахованої на підставі рішення суду за час затримки розрахунку при звільненні працівника, слід класифікувати як інші доходи, відповідно до п.п.164.2.20 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України, оскільки між роботодавцем і колишнім працівником уже відсутні трудові відносини. При цьому, визначення виду доходу впливає на його відображення у Податковому розрахунку, а інші доходи зазначаються за ознакою "127". Оскільки об`єкти оподаткування військового збору фактично дублюють об`єкти оподаткування податку на доходи фізичних осіб, то із даного доходу утримується також військовий збір, за ставкою 1,5%, відповідно до п.161 Перехідних положень Податкового кодексу України. \~ \~ \~ \~Окрім того, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір", відповідно до ст.1 якого судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~ \~ \~ \~Водночас до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо у вигляді суми грошового відшкодування будь-яких витрат або втрат платника податку, крім тих, що обов`язково відшкодовуються відповідно до закону за рахунок бюджету або звільняються від оподаткування згідно з розділом IV Кодексу (пп."г" пп.164.2.17 п.164.2 ст.164 Податкового кодексу України). \~ \~ \~ \~Крім того, доходи, визначені у ст.163 Податкового кодексу України, є об`єктом оподаткування військовим збором (пп.1.2 п.161 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України). \~ \~ \~ \~Нарахування, утримання та сплата (перерахування) податку на доходи фізичних осіб та військового збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому ст.168 Податкового кодексу України. \~ \~ \~ \~Враховуючи викладене, у разі якщо юридичною особою на підставі рішення суду відшкодовуються платнику податку - фізичній особі судові витрати (судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи), то сума таких витрат включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу такого платника як додаткове благо та оподатковується податком на доходи фізичних осіб і військовим збором на загальних підставах. Відповідні роз`яснення надали фахівці ДФСУ в ІПК від 14.09.2018 року № 4031/6/ 99-99-13-02-03-15/ІПК. \~ \~ \~ \~За таких обставин відповідач [PERSON] , отримавши у порядку примусового виконання, за рішенням Рівненського міського суду Рівненської області від 12.10.2020 року по справі № 569/14158/20 суму коштів, набув її частину у розмірі 2503,95 грн. без достатньої правової підстави, адже вона повинна була бути сплачена його податковим агентом в дохід держави, а враховуючи, що позивачем ПрАТ "Рівнеазот" сплачені всі необхідні податки та збори, то вони підлягають стягненню із відповідача на користь позивача згідно ст.1212 ЦК України. \~ \~ \~ \~Оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позов ПрАТ "Рівнеазот"є обґрунтованим, доведеним належними доказами, а тому підлягає до задоволення. \~ \~ \~ \~В зв`язку з задоволенням позову, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача сплачений при подачі позову до суду судовий збір. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved