Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-30 00:00:00

Представник позивача адвокат Драченко В.В., який діє на підставі ордеру серії СА №1009612 від 26.12.2022р., звернувся до суду з позовом, в якому просив витребувати у [PERSON] на користь ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування вимог в позові вказується, що ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД», як забудовник, 16.05.2017р. уклало з ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» договір купівлі-продажу майнових прав, за яким мало передати у власність останнього майнові права на приміщення в будинку по [ADDRESS] , зокрема, щодо квартири з будівельним номером [ADDRESS] ), що знаходиться на десятому поверсі площею 41,5 кв.м. Завершення будівництва та прийняття будинку в експлуатацію мало місце 31.12.2021р. 04.01.2022р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» передало ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» за актом приймання-передачі майнові права на певну кількість об`єктів, але майнові права на квартиру [ADDRESS] ) не передавались у зв`язку із наявністю заборгованості ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» перед ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» в розмірі 350\~000 грн. 28.11.2022р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» в односторонньому порядку розірвало договір купівлі-продажу майнових прав від 16.05.2017р. з ТОВ «МАКК-ТРЕЙД». Після цього директор ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» намагався зареєструвати право власності забудовника на квартиру [ADDRESS] і довідався, що право власності на таку квартиру зареєстровано за відповідачкою. Підставою для державної реєстрації права власності на таку квартиру зазначено: Договір купівлі-продажу майнових прав від 16.05.2017р., Додаткова угода № 2 до нього, Договір відступлення майнових прав на квартиру від 20.08.2021р., Акт приймання-передачі квартири від 04.01.2022р., Наказ Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради № 2124-а від 26.05.2017р., Наказ Департаменту архітектури та будівництва Черкаської міської ради № 51-а від 21.10.2009р. та технічний паспорт № ТІ01:4686-3897-0976-8137 від 05.01.2022р. Враховуючи, що майнові права на квартиру [ADDRESS] не передавались нікому позивачем, то ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» вважає, що його позбавлено права власності на вказану квартиру поза його волею, а тому, звернулось до суду з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння. Від відповідача заперечень проти позову не надходило. 29.12.2022р. судом відкрито провадження у справі з визначенням здійснення розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. За заявою представника позивача 04.01.2023р. судом постановлено ухвалу про забезпечення позову шляхом встановлення заборони [PERSON] вчиняти будь-які дії щодо продажу, дарування, міни, реалізації, звернення стягнення та відчуження і зміни власника у будь-який спосіб відносно квартири за адресою [ADDRESS] . За клопотанням представника позивача 10.01.2023р. судом постановлено ухвалу, якою витребувано у приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Левицької Е.А. належним чином завірені копії документів, що стали підставою для реєстрації за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] . За клопотанням представника позивача 29.03.2023р. судом постановлено ухвалу про витребування в Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради належним чином завірених копій документів, що стали підставою для реєстрації за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] . 13.04.2023р. на адресу суду надійшов лист-повідомлення від департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради про неможливість виконання ухвали суду від 29.03.2023р. про витребування доказів. За клопотанням представника позивача 27.04.2023р. судом постановлено ухвалу, якою витребувано у Департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради копії документів, що були виготовлені приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Левицькою Е.А. 27.01.2022 року, та що стали підставою для реєстрації за гр. [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] , які містяться в електронній реєстраційній справі. 25.05.2023р. на адресу суду від департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради надійшли копії документів реєстраційної справи, що витребовувались ухвалою суду від 27.04.2023р. 07.06.2023р. від представника позивача на адресу суду надійшли додаткові пояснення стосовно обставин спірних правовідносин, в яких зазначається, що набуття відповідачкою майнових прав на спірну квартиру відбулось, зокрема, на підставі договору від 31.08.2018р. відступлення майнових прав за участю ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» та [PERSON] . Однак, перепланування трьохкімнатних квартир в однокімнатні та двокімнатні відбулось після підписання між ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» та ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» додаткової угоди №2 від 15.10.2019р., тобто на час укладення договору з [PERSON] такої квартири ще не було. Лише в 2020 році були внесені відповідні коригування до проекту житлового будинку за №67-06/18-50/3-АБ та додатково виділені квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] . В судовому засіданні 27.06.2023р. судом постановлено усну ухвалу про залучення до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача [PERSON] у зв`язку з чим в судовому засіданні оголошено перерву до 26.07.2023р. В судове засідання 26.07.2023р. відповідачка та треті особи не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялися шляхом направлення повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку та шляхом розміщення повідомлення про виклик до суду через веб-портал суду, про причини неявки не повідомили. На підставі ч. 4 ст. 223, ст. 280 ЦПК України судом ухвалено рішення про заочний розгляд справи. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні з підстав, визначених у позові. Додатково пояснив, що відповідачка придбала майнові права на спірну квартиру у [PERSON] , яка була набувачем відповідних майнових прав на підставі договору з ТОВ «МАКК-ТРЕЙД». Проте позивач не передавав ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» майнових прав на спірну квартиру та не надавав згоди на подальше відчуження таких майнових прав на користь інших осіб. Оскільки спірна квартира вибула з володіння позивача поза його волею, то вона підлягає витребуванню у відповідачки. Додатково просив у випадку ухвалення рішення про задоволення позову вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши надані суду докази, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно договору купівлі-продажу об`єкта незавершеного будівництва від 16.05.2017р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» придбало у ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» незавершений будівництвом багатоповерховий житловий будинок, готовністю 22%, будівельним номером 50/3, що знаходиться по [ADDRESS] /а.с. 51-56/. 16.05.2017р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» та ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» уклали договір купівлі-продажу майнових прав, за яким ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» зобов`язувалось передати у власність ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» майнові права на нерухоме майно, а саме 2246,8 кв.м. в [ADDRESS] . /а.с. 6-7/ Відповідно до п. 1.2 такого договору його предметом є майнові права на нерухоме майно, які після набуття ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» їх у власність реалізуються шляхом набуття права власності на нерухоме майно після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію та оформлення ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» відповідних правовстановлюючих документів (державної реєстрації права власності). За умови виконання своїх обов`язків ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» одержить від ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» документи, необхідні для оформлення правовстановлюючих документів, що підтверджують право власності на нерухоме майно. Пунктом 1.3 такого договору передбачено, що майнові права на нерухоме майно за таким договором передаються від ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» до ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» шляхом підписання акту прийому-передачі нерухомого майна, який підписується сторонами після прийняття в експлуатацію завершеного будівництвом об`єкта будівництва та за умови повної оплати ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» ціни майнових прав. Пунктом 5.4.3 такого договору передбачено, що ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» зобов`язується протягом строку дії договору відчужувати придбані за договором майнові права на нерухоме майно виключно за умови попередньої письмової згоди ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» на таке відчуження. Попередні технічні характеристики нерухомого майна, що є предметом договору купівлі-продажу, визначені в п. 2.1 договору, де передбачено, що до складу такого майна, зокрема, входять квартири на Х поверсі з номерами 43, 44, 45, 46, 47, 48 орієнтованою загальною площею 461,17 кв.м. 14.11.2017р. між ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» та ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» укладено додаткову угоду №1 до договору купівлі-продажу майнових прав від 16.05.2017р., якою виклали п. 2.1 договору купівлі-продажу в новій редакції, якою передбачено, що до складу нерухомого майна, яке є предметом договору, зокрема, входять квартири на Х поверсі з номерами 44, 45, 48 орієнтованою загальною площею 232,16 кв.м. /а.с. 8/. 15.10.2019р. між ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» та ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» укладено додаткову угоду №2 до договору купівлі-продажу майнових прав від 16.05.2017р., якою передбачили, що у зв`язку із внесенням змін до проектної документації та подальшим переплануванням трикімнатних квартир в дві- та однокімнатні, сторони погодили що майнові права на нерухоме майно передаються з наступними характеристиками, зокрема, Х поверх квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] /а.с. 9/. 17.08.2021р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» та ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» уклали додаткову угоду №3 до договору купівлі-продажу майнових прав від 16.05.2017р., якою передбачили що ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» зобов`язується виконати всі необхідні дії та відповідні роботи по приєднанню об`єкта будівництва ( [ADDRESS] ) до ТП748 з електричною потужністю 224,6кВт. Пунктом 4 такої додаткової угоди передбачено, що у випадку невиконання чи прострочення більше ніж на 10 днів виконання ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» робіт по приєднанню об`єкта будівництва до ТП748 з електричною потужністю 224,6кВт, ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» має право в односторонньому порядку розірвати цей договір. /а.с. 17/. 20.08.2021р. ТОВ «МАКК-ТРЕЙД», як продавець, та [PERSON] і [PERSON] уклали договір про відступлення майнових прав на квартиру, відповідно до якого [PERSON] за згодою ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» передала, а [PERSON] прийняла права та обов`язки щодо набуття майнових прав на житлову квартиру [ADDRESS] , що належить [PERSON] за договором купівлі-продажу майнових прав на нерухоме майно від 31.08.2018р., укладеного між ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» та [PERSON] /а.с. 183-184/. Предметом такого договору є об`єкт, який згідно відомостей про технічну інвентаризацію №08-05-01-22 від 11.03.2021р. являє собою однокімнатну квартиру [ADDRESS] (далі спірна квартира) /а.с. 185-187/. Згідно висновку оцінювача про вартість майна ринкова вартість спірної квартири станом на 20.12.2020р. складає 298\~850 грн. /а.с. 21/. 31.12.2021р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» зареєструвало сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів три односекційні житлові будинку по [ADDRESS] , місце розташування об`єкта будівництва [ADDRESS] , що підтверджується відомостями про сертифікат готовності з реєстраційним номером ЧК122211228621 /а.с. 10-14, 57-58/. 04.01.2022р. між ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» та ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» складено акт приймання-передачі житлових та нежитлових приміщень розташованих в багатоповерховому будинку за адресою: [ADDRESS] , за яким ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» передало ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» перелік квартир, зокрема, з будівельними номерами 44, 45, 48 /а.с. 15/. Того ж дня, 04.01.2022р., ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» та [PERSON] склали акт приймання-передачі, за яким ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» передало, а [PERSON] прийняла у власність спірну квартиру з поміткою, що така квартира мала будівельний номер 43а /а.с. 195/. 27.01.2022р. приватний нотаріус Левицька Е.А., діючи як державний реєстратор прав на нерухоме майно, прийняла рішення №63100305 провести державну реєстрацію права власності на спірну квартиру, внаслідок чого з 24.01.2022р. в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні відомості про зареєстроване право власності на спірну квартиру за відповідачкою /а.с. 203-204/. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно спірна квартира зареєстрована на праві власності за [PERSON] , що підтверджується відповідною інформаційною довідкою №317242258 від 09.12.2022р. /а.с. 20/. 14.11.2022р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» направило ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» вимогу про необхідність сплатити 350\~000 грн. в рахунок погашення заборгованості до 25.11.2022р. /а.с. 16/. 28.11.2022р. ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» направило ТОВ «МАКК-ТРЕЙД» повідомлення про розірвання договору купівлі-продажу майнових прав від 16.05.2017р. в односторонньому порядку /а.с. 18/. На теперішній час спірна квартира зареєстрована за відповідачкою, але позивач стверджує, що спірне майно вибуло з його володіння без його волі, а відповідач володіє таким майном без належної правової підстави, внаслідок чого позивач вимагає витребувати відповідне майно у відповідачки. Таким чином, між сторонами існує спір щодо права власності на майно, який регулюється нормами Цивільного кодексу України (далі ЦК). Надаючи оцінку доводам позивача в контексті обставин спірних правовідносин суд виходить з наступного. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК встановлено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Відтак суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспоренні права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права та можливість його захисту в обраний ним спосіб. Відповідно до ст.ст. 317, 319 ЦК саме власнику належить право розпоряджатися своїм майном за власною волею. Згідно закріпленого у ст. 387 ЦК загального правила власник має необмежене право витребувати майно із чужого незаконного володіння. У системі правових норм, що регулюють цивільно-правовий захист права власності, центральне місце займають норми, які передбачають такий речово-правовий спосіб захисту права, як витребування майна із чужого незаконного володіння - віндикація. Віндикацією є передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульний володілець), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей. Тобто, витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і таке майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору. Право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі ч. 1 ст. 388 ЦК повязується з тим, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Однією з таких підстав є вибуття майна з володіння власника або особи, якій він передав майно, не з їхньої волі іншим шляхом. За змістом статті 388 ЦК випадки витребування майна власником від добросовісного набувача обмежені й можливі, зокрема, за умови, що майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, поза їх волею. Наявність у діях власника волі на передачу майна іншій особі унеможливлює його витребування від добросовісного набувача. Отже, вирішуючи спір про витребування майна із чужого незаконного володіння, суди повинні встановити, чи вибуло спірне майно з володіння власника в силу обставин, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК, зокрема, чи з волі власника вибуло це майно з його володіння. Відповідно до ст. 328 ЦК право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Право власності на нову річ, яка виготовлена (створена) особою, набувається нею, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації (стаття 331 ЦК). Пунктом 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» установлено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Верховний Суд неодноразово зазначав, що сукупний правовий аналіз наведених норм свідчить про те, що реєстрація права власності на нерухоме майно є лише офіційним визнанням права власності з боку держави і визначає лише момент, після якого виникає право власності, за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення права власності. Сама собою державна реєстрація права власності за певною особою не є безспірним підтвердженням наявності в цієї особи права власності, але створює спростовувану презумпцію права власності такої особи (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019р. у справі № 911/3594/17, від 07.04.2020р. у справі № 916/2791/13). По обставинам\~спірних правовідносин\~судом встановлено,\~що спірна\~квартира входить\~до складу\~завершеного будівництвом\~багатоповерхового будинку\~по [ADDRESS] .\~Будівництво такого\~будинку та\~введення його\~в експлуатацію\~здійснено позивачем,\~а відтак\~саме позивач\~в силу\~закону набув\~права власності\~на спірну\~квартиру.\~Натомість, спірна квартира вибула з володіння позивача на підставі договорів, укладених ТОВ «МАКК-ТРЕЙД»\~з [PERSON] \~та [PERSON] \~без письмової\~згоди позивача. За таких обставин твердження позивача про те, що спірне майно вибуло з його володіння без його волі суд приймає як обґрунтоване, оскільки вибуття майна відбулось на умовах, на які не було волевиявлення позивача. Таким чином, майнові права щодо спірної квартири ТОВ «ПБК-СТРОЙТРЕЙД» є порушеними, а оскільки на теперішній час спірне майно перебуває у власності відповідачки, то речове право позивача може бути захищене шляхом витребування в останньої такого майна. Варто також звернути увагу, що рішення суду про задоволення позову про повернення майна, переданого за недійсним правочином, чи витребування майна із чужого володіння є підставою для здійснення державної реєстрації права власності на майно, що підлягає державній реєстрації, за власником, а також скасування попередньої реєстрації. Визначаючи наявність правових підстав для витребування спірного майна у відповідача слід звернути увагу, що цивільне судочинство ґрунтується на засадах диспозитивності та змагальності, які передбачають що: учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ч. 3 ст. 13 ЦПК України); кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України); кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України). Всупереч вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України відповідачкою не надано суду будь-яких заперечень проти позовних вимог та не повідомлено про обставини, які б спростували правомірність заявлених позивачем вимог та встановлені судом обставини спірних правовідносин. За таких обставин позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі. Згідно ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з того, що судові витрати по справі складаються з судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду в сумі 4482,75 грн. /а.с. 1/, які відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України підлягають відшкодуванню за рахунок відповідачки. На підставі вищевикладеного і

Outcome: approved