Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-12 00:00:00

12 квітня 2023 року [PERSON] звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я. 17 квітня 2023 року здійснено автоматизований розподіл судової справи між суддями. Позиція позивача Позивач посилається на те, що він протягом 27 років 10 місяців працював у шкідливих умовах на виробничих структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», за час роботи захворів на професійні захворювання. Згідно з довідкою МСЕК серії 12ААА № 057072 від 27 листопада 2019 року йому встановлено 20 відсотків втрати професійної працездатності первинно. Згідно з довідками МСЕК серії 12ААА № 120952 та серії 12ААВ № 564345 від 06 квітня 2022 року йому встановлено безстроково 40 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності. Позивач вважає, що за таких обставин відповідач повинен відшкодувати йому моральну шкоду, оскільки він втратив здоров`я саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці. Позивач просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 241\~000 грн без урахування утримань з цієї суми податку з доходів фізичних осіб та військового збору. Ухвалою від 18 квітня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заяви та клопотання відповідача Представник відповідача просить витребувати додаткові докази, а саме: -у Міжрайонної профпатологічної МСЕК: акт № 1665 первинного огляду [PERSON] на МСЕК від 27 листопада 2019 року, акт № 508 повторного огляду [PERSON] на МСЕК від 06 квітня 2022 року, довідку про виконання або невиконання позивачем вимог індивідуальних програм реабілітації, -у позивача довідку про первинне визначення ступеня втрати професійної працездатності від 27 листопада 2019 року, індивідуальну програму реабілітації при огляді на МСЕК у 2019 році, підтвердження виконання вимог індивідуальних програм реабілітації. Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право\~працівника на\~відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок\~професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності. Зазначений висновок стосувався визначення періоду виникнення у потерпілого права на відшкодування моральної шкоди, з урахуванням того, що питання відшкодування моральної шкоди регулюються законодавчими актами, введеними у дію в різні строки, момент виникнення права на відшкодування моральної шкоди мав значення для визначення особи, яка має виплачувати таке відшкодування (за рахунок Фонду чи за рахунок роботодавця). Наявність довідки про результати повторного огляду свідчить про наявність первісної довідки, оскільки за загальним правилом переогляд проводиться щорічно. Саме такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 07 вересня 2022 року у справі № 185/10591/21. Тому немає необхідності у витребуванні акту первинного огляду позивача у МСЕК. Інші додаткові докази, які просить витребувати представник відповідача, не стосуються предмету позову. Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про витребування додаткових доказів. \~ \~ \~ Заперечення відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивачем не доведено факту заподіяння йому моральної шкоди, а також наявності вини підприємства у спричиненні цієї шкоди. Також у відзиві на позов представник відповідача просить зобов`язати позивача подати заяву свідка по суті поставлених питань у порядку та в строк, встановлений частиною 3 статті 93 ЦПК України, Як передбачено статтею 92 ЦПК України, сторони можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи, за їхньою згодою, у тому числі за власною ініціативою. Суд не вправі зобов`язувати позивача подати заяву свідка по суті поставлених у відзиві питань, якщо позивач не подав таку заяву за власною ініціативою. Також у відзиві на позов представник відповідача просить зобов`язати позивача надати медичне підтвердження, що він не лікується за супутніми діагнозами в медичних закладах та щодо наявності інших хвороб. Наявність або відсутність у позивача інших хвороб та його лікування за супутніми діагнозами не стосується предмету позову. Крім того суд не вправі зобов`язувати позивача надати докази, а може лише витребувати докази відповідно до положень статті 84 ЦПК України. \~ \~ Фактичні обставини, встановлені судом З матеріалів справи судом установлено, що позивач працював на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» у шкідливих умовах з повним робочим днем у шахті і отримав професійне захворювання, що призвело до втрати працездатності. Згідно медичного висновку ДУ «Український науково-дослідний інститут промислової медицини» № 1612 від 25 вересня 2019 року, у [PERSON] встановлено наявність професійного захворювання хронічне обструктивне захворювання легень другої стадії (пиловий бронхіт другої стадії, емфізема легень другої стадії), група В, легенева недостатність другого ступеня. (а.с.28-29) 15 жовтня 2019 року затверджено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання [PERSON] . В акті зазначено дату встановлення остаточного діагнозу 25 вересня 2019 року, а також обставини виникнення хронічного професійного захворювання: працюючи в підземних умовах шахти майстром гірничим дільниці вентиляції та техніки безпеки, [PERSON] здійснював контроль за запиленістю повітря на робочих місцях і пиловибухобезпекою гірничих виробок, контролював засоби пилозаглушення та пилоуловлювання в шахті. Внаслідок недосконалості технології підземного видобутку вугілля, роботи шахтних механізмів і машин [PERSON] підпадав під вплив підвищених концентрацій аерозолю переважно фіброгенної дії у повітрі робочої зони. (а.с.17-18) До позовної заяви додано копію виписки з акта огляду МСЕК до довідки серії 12ААА № 057072 від 27 листопада 2019 року, яка містить інформацію про первинне встановлення [PERSON] 25 відсотків втрати професійної працездатності у зв`язку з професійним захворюванням ХОЗЛ. (а.с.19) Довідкою МСЕК серії 12ААА № 120952 від 06 квітня 2022 року [PERSON] повторно безстроково встановлено 40 відсотків втрати професійної працездатності за професійним захворюванням ХОЗЛ. (а.с.41) Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності. Довідки про первинне встановлення ступеня втрати працездатності позивачем не надано, однак інші докази свідчать про те, що професійне захворювання, яке зазначено у повторній довідці МСЕК, було виявлено у позивача у вересні 2019 року, наявність повторної довідки МСЕК від 06 квітня 2022 року та виписки з акту огляду МСЕК свідчить про наявність первісної довідки, яка видавалась у листопаді 2019 року, оскільки за загальним правилом переогляд проводиться щорічно. Надані позивачем письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивач в обґрунтування своїх вимог. \~ \~ Норми права, які застосував суд Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. \~\~\~\~ Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок тривалої дії шкідливих факторів на робочому місці позивач частково втратив професійну працездатність, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя. Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виникнення професійних захворювань та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди. З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 80 000 грн. Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України в редакції, що є чинною на день розгляду справи в суді, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у\~вигляді \~відшкодування матеріальної\~або немайнової\~(моральної)\~шкоди,\~крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом. Попередньою редакцію підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, що була чинною до 25 травня 2020 року, передбачалося, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, окрім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю. Згідно з висновком Верховного Суду, що викладений у постанові від 21 червня 2022 року у справі № 599/645/21, оскільки моральну шкоду завдано подією, яка відбулася до набрання чинності новою редакцією підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, підлягає застосуванню правовий висновок Верховного Суду від 25 липня 2018 року у справі № 180/683/13-ц, згідно якого не підлягають оподаткуванню суми, які за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, заподіяних платникові податків внаслідок спричинення шкоди здоров`ю. Позивачу первинно встановлено висновком МСЕК ступінь втрати професійної працездатності до 25 травня 2020 року, тобто право на відшкодування моральної шкоди виникло у позивача під час дії попередньої редакції Податкового кодексу України, тому визначена судом сума моральної шкоди підлягає стягненню без відрахування податків та інших обов`язкових платежів. Розподіл судових витрат Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач звільнений від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивача до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою.

Outcome: partial