Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-29 00:00:00

[PERSON] 06 липня 2022 року звернувся до Самбірського міськрайонного суду Львівської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Позивачеві на праві власності належить квартира [ADDRESS] . 13 липня 2021 року в квартирі [ADDRESS] зазначеного будинку, що знаходиться над квартирою позивача, відбулася пожежа, причиною якої є як ймовірне необережне поводження з вогнем, що підтверджується Актом про пожежу. Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] Користувачами квартири, де відбулася пожежа, є [PERSON] , [PERSON] , які зберігали в ній власні речі: автомобільні шини, дерев`яні та пластмасові ящики, речі домашнього вжитку. До ліквідування пожежі були залучені бригади двох пожежних машин, застосовувалася спецтехніка та спецзасоби гасіння (в тому числі велика кількість води). Внаслідок залиття водою при гасінні пожежі постраждала квартира позивача, що підтверджується Актом комісійного обстеження від 15.07.2021 року, в якому зазначено, що в квартирі [ADDRESS] повністю завершено ремонт. Внаслідок затоплення водою намокли підвісні стелі, в деяких місцях намокли стіни, підмочено та здутий ламінат, пошкоджено троє внутрішніх дверей. Відповідачі [PERSON] після пожежі погодилися відшкодувати позивачу завдані матеріальні збитки, що підтверджується наданою розпискою. Згідно зведеного кошторисного розрахунку по ліквідації наслідків затоплення квартири вартість відновлювальних робіт становить: 57801,00 грн., в тому числі вартість будівельних матеріалів 37220,00 грн., вартість робіт 20581,00 грн. Вартість складання кошторису становить 1000,00 грн. Вважав, що саме протиправні дії відповідачів перебувають у причинному зв`язку з виникненням пожежі і спричиненням йому збитків залиттям квартири. В добровільному порядку відповідачі відшкодувати заподіяну шкоду відмовилися, тому позивач звернувся до суду. Просить стягнути з відповідачів солідарно 69590,00 грн. в якості відшкодування матеріальних збитків та 7000,00 грн. моральну шкоду (том 1 а.с.1-7). На адресу відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМСУ у Львівській області 07.07.2022 року Самбірським міськрайонним судом Львівської області було направлено запит щодо доступу до персональних даних відносно [PERSON] , [PERSON] (а.с. 44-45); 20 липня 2022 року отримана відповідь про реєстрацію місця проживання [PERSON] , [PERSON] (том 1 а.с.48-49). Ухвалою суду від 21 липня 2022 року відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання (том 1 а.с.51). Представником відповідачів Султанових адвокатом Денисом А.М. 05.09.2022 року суду наданий відзив на позовну заяву, в якому відповідачі у повному обсязі не визнали заявлений позов, просили відмовити у його задоволенні. Заперечення проти позову обґрунтовані наступним. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, саме відповідачі заподіяли шкоду. Акт про пожежу від 13.07.2021 року не підтверджує їх вину, оскільки містить лише інформацію щодо факту пожежі, обсягу пошкоджень, а також щодо ймовірної її причини (необережне поводження з вогнем невідомої особи). Акт обстеження від 15.07.2021 року, складений комісією Ралівської сільської ради, а також документи складені ФОП [PERSON] також не підтверджують наявність вини відповідачів у спричиненні шкоди, оскільки містять лише інформацію щодо факту залиття та ймовірних причин залиття. В Акті про залиття не міститься висновку про те, хто заподіяв шкоду. За таких обставин відсутні підстави вважати відповідачів заподіювачами шкоди. Крім того, вважали, що позивачем не доведено моральну шкоду та не обґрунтований її розмір (том 1 а.с.87-90). Ухвалою суду від 05 вересня 2022 року задоволені клопотання позивача про залучення співвідповідача [PERSON] ; про залучення [PERSON] в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Відповідачу [PERSON] запропоновано надати відзив на позовну заяву, третій особі запропоновано подати письмові пояснення щодо позову (том 1 а.с.97-99). 07 вересня 2022 року позивач [PERSON] надав суду заяву, в порядку статті 49 ЦПК України, в якій просив солідарно стягнути з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на його користь спричинену внаслідок залиття квартири при гасінні пожежі матеріальну шкоду в розмірі 107820,00 грн., а також витрати на проведення експертизи 7000,00 грн. Стягнути з відповідачів судовий збір. Позовні вимоги обгрунтував наступним. Оскільки власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , він зобов`язаний додержуватися правил пожежної безпеки, тому він також є належним відповідачем по справі. Султанови користувалися зазначеною квартирою, де відбулася пожежа, зберігали в ній власні речі: автомобільні шини, дерев`яні та пластмасові ящики, речі домашнього вжитку. Згідно висновку експерта №17/08-22 будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи, складеного 26 серпня 2022 року, вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідації наслідків залиття квартири становить 107820,00 грн., витрати на проведення експертизи становлять 7000,00 грн. (том 1 а.с.112-119). На адресу відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМСУ у Львівській області 13.09.2022 року Самбірським міськрайонним судом Львівської області було направлено запит щодо доступу до персональних даних відносно [PERSON] (а.с.173); 18.10.2022 року отримана відповідь про реєстрацію місця проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (том 1 а.с.194). Ухвалою суду від 05 жовтня 2022 року продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; витребувано з Державної прикордонної служби України інформацію про перетинання державного кордону відповідачем [PERSON] (том 1 а.с.188-189). 20.10.2022 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від представників відповідачів Султанових адвоката Дениса А.М., в якому відповідачі у повному обсязі не визнали заявлений позов, просили відмовити у його задоволенні з посиланням на обставини, зазначені в відзиві від 05.09.2023 року (том 1 а.с.196-199). Державна прикордонна служба України листом від 07.10.2022 року надала суду інформацію, що відомостей про перетинання [PERSON] державного кордону не виявлено (том1 а.с.203). Ухвалою суду від 21 листопада 2023 року закрито підготовче провадження у справі; справу призначено до судового розгляду (том1 а.с.214). 21 лютого 2023 року до суду надійшли письмові пояснення від відповідача [PERSON] в порядку ст. 43 ЦПК України, в яких він зазначив, що перебуває тривалий час на заробітках, за кордоном, тому не зміг своєчасно надати відзив на позовну заяву. Втім, зазначив, що позовні вимоги до нього не визнає, вважає їх безпідставними з огляду на таке. Йому, дійсно, на праві власності належить квартира [ADDRESS] , проте жодного дня він в зазначеній квартирі не проживав, так як перебуває на заробітках за кордоном, заробляє кошти на ремонт зазначеної квартири. Квартира була не придатна для проживання, в ній були відсутні підлога, системи опалення, відключена електромережа. У 2012 році він перебував в Україні та дійсно дав своїм сусідам [PERSON] та [PERSON] ключі від вхідних дверей своєї квартири, про що вони його просили, з метою, щоб був доступ до квартири у разі необхідності для контролерів відповідних служб чи інспекції з УЖКГ, оскільки на той час між ними склалися добросусідські стосунки. Але він ніколи не міг передбачити, що [PERSON] та [PERSON] перетворять його квартиру на склад та ще й будуть необережно поводитися з вогнем. Про те, що в квартирі сталася пожежа, йому тривалий час не було відомо. Лише ознайомившись з позовною заявою [PERSON] від довідався про те, що був складений акт та [PERSON] погодився відшкодувати завдані матеріальні збитки за власні кошти. Таким чином, оскільки відповідачі [PERSON] без його згоди перетворили його квартиру фактично на склад, тільки вони мали доступ до квартири, то саме їх необережне поводження з вогнем стало причиною пожежі, яка потребувала гасіння і причиною завдання шкоди майну позивача. Таким чином, в його діях не має і не може бути винних дій у виникненні пожежі, тому він не повинен нести солідарну відповідальність за завдану позивачу шкоду. Лише через тривалий час [PERSON] поставив зіпсоване під час пожежі вікно у його квартирі. Тривалий час коли квартира була без вікна, це негативно впливало на стан квартири позивача. Саме неправомірні дії відповідачів [PERSON] привели до виникнення пожежі в належній йому квартирі та в результаті гасіння пожежі було завдано матеріальну шкоду позивачу, про що вони і визнавали спочатку, навіть написавши відповідну розписку. Просив у позові відносно нього відмовити (том 1 а.с.247-253). В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини зазначенні у позовній заяві, та просив його задовольнити. Додатково пояснив, що він зробив якісний ремонт в квартирі [ADDRESS] , вона була придатна для проживання. Обстеження його квартири після затоплення відбувалося комісією Ралівської сільської ради, при цьому [PERSON] були присутні, на власні очі бачили, наслідки залиття після гасіння пожежі. Були пошкодження в усіх кімнатах, були мокрі стіни, стелі, ламінат, двері. При членах комісії [PERSON] визнавали той факт, що користувалися квартирою [ADDRESS] , погодилися компенсувати витрати на ремонт. Комісією йому було рекомендовано зробити зведений кошторисний рахунок вартості по відновленню квартири, що він і зробив. [PERSON] 16 липня 2023 року дала розписку, якою зобов`язалася відшкодувати завдані йому збитки, що також підтверджує, що вона визнавала свою вину. Жодних інших осіб, які були б причасні до пожежі, або мали доступ до квартири, де вона сталася не встановлено, тільки Султанови мали ключі від вхідних дверей. Зараз він не може використовувати квартиру для проживання. В квартирі, що належить [PERSON] відповідачі [PERSON] здійснили ремонт після пожежі: побілили стіни, вставили вікно. Представник позивача адвокат Захарко Ю.Ю. підтримала позовні вимоги, викладені позивачем в заяві від 07 вересня 2022 року, просила задовольнити. Вважала, що позовні вимоги обґрунтовані належними та допустими доказами. Відповідачі не заперечують, що 13 липня 2021 року в квартирі [ADDRESS] відбулася пожежа, гасіння якої тривало близько 30 хвилин. Орієнтовно при гасінні пожежі було використано 9 тон води, відповідно більша частина якої потрапила до квартири позивача, яка знаходиться поверхом нижче. У ліквідації наслідків затоплення приймали участь п`ятеро осіб протягом години, що також підтверджує велику кількість води, що потрапила до квартири [ADDRESS] . В ході обстеження 15 липня 2021 року квартири позивача був складений акт, в якому зазначені наслідки такого затоплення. Про наявні пошкодження повідомили суду і допитані свідки. Султанови були присутні при обстеженні, жодних заперечень чи зауважень не заявляли, більш того 16 липня 2021 року [PERSON] в приміщенні Ралівської сільської ради склала розписку, в якій зобов`язалася відшкодувати завдані [PERSON] збитки. Вартість відновлювального ремонту підтверджується висновком експерта. Під час розгляду справи [PERSON] частково визнала позовні вимоги на суму 20000,00 грн., проте без будь-якої аргументації. Клопотання про проведення експертизи жоден з відповідачів під час розгляду справи не заявляв. За весь час користування квартирою [PERSON] , близько 10 років, [PERSON] не цікавився станом квартири. А саме на власника квартири покладається відповідальність за пожежну безпеку. Про пожежу Султанови [PERSON] взагалі не повідомляли, це було зроблено [PERSON] , який за телефоном в серпні 2022 року повідомив матері [PERSON] . З моменту пожежі до листопада 2022 року квартира [PERSON] знаходилася без вікна, де [PERSON] продовжували зберігати речі, тільки 20 серпня 2022 року вони закрили вікно плівкою. Навіть знаючи вже про пожежу та її наслідки, [PERSON] лише у лютому 2023 року забрав ключі у [PERSON] . Між відповідачами не укладався договір найму. Тобто бездіяльність [PERSON] та користування квартирою [PERSON] з порушенням пожежних норм, спричинило настання пожежі, що зумовило настання збитків для позивача. Тому просила стягнути 114820,00 грн. солідарно з усіх відповідачів. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, погодилася відшкодувати шкоду в розмірі 20000,00 грн. Зазначила, що дійсно, в квартирі [ADDRESS] 13 липня 2021 року сталася пожежа, яку гасили пожежники на протязі 30 хвилин та вилили досить багато води. Зазначена квартира належить [PERSON] , він дав її чоловіку ключ від вхідних дверей. В даній квартирі вони зберігали дерев`яні та пластмасові ящики, декілька шин, речі домашнього вжитку. Договір з [PERSON] не укладали, хто платив за цю квартиру комунальні платежі їй не відомо. Причина пожежі також невідома, займання почалося з вікна, можливо від недопалку, який потрапив через вікно. В квартирі [ADDRESS] була обвуглена кімната, згоріло вікно. [PERSON] про пожежу вони не повідомляли. Після пожежі вона допомагала прибирати воду в квартирі позивача з іншими особами десь годину. Вода текла по стінах, капала зі стелі на ламінат. Написала розписку [PERSON] , бо того вимагали члени комісії. Вікно в квартирі [ADDRESS] вони поставили за власні кошти лише в кінці жовтня 2022 року, оскільки в квартирі ніхто не жив, а також не було грошей на це. Позивач не показав їм як зараз виглядає квартира, вона вважає, що там могло вже все висохнути, тому заявлена сума позивачем не відповідає фактичним пошкодженням його квартири. Ціни на будівельні матеріали в 2021 році були меншими ніж в теперішній час, проте позивач затягнув цю справу. Зараз квартира [ADDRESS] повністю вільна від їх речей, ключів від неї вони не мають. Представник відповідачів Султанових адвокат Денис А.М. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав з обставин, зазначених в відзиві на позов. Представник відповідача [PERSON] адвокат Мацієвська А.І. в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, посилаючись на обставини зазначенні у письмових поясненнях [PERSON] від 21 лютого 2023 року. Також наполягала на тому, що вини [PERSON] в пожежі, що сталася в належній йому квартирі, не має. Про пожежу йому стало відомо від матері лише в кінці 2022 року. В квартирі [ADDRESS] [PERSON] не жив, його особистих речей там не було, квартира не була придатна для проживання, бо там не був зроблений ремонт. Він багато років перебуває в Іспанії. Ключі від квартири дав [PERSON] для догляду за квартирою та провітрювання. [PERSON] не звав, що вони використовували квартиру під склад, на що він згоди не давав. Ппросила в позові до [PERSON] відмовити. Свідок [PERSON] , який обіймає посаду начальника відділу з питань оборонно-мобілізаційної роботи та цивільного захисту населення Ралівської сільської ради, суду показав, що в квартирі [ADDRESS] 13 липня 2021 року сталася пожежа. Він був присутній біля будинку, бачив як відбувалося гасіння пожежі через вікно квартири. Також він був членом комісії при обстеженні 15 липня 2021 року квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] . Були складені відповідні акти. В квартирі [ADDRESS] були стіни чорні, вікно вигоріло, були залишки пластмасових ящиків та шин. При обстеженні квартири позивача були встановлено, що в квартирі був повністю зроблений якісний ремонт. Під час обстеження в квартирі стелі, стіни були мокрі, двері міжкімнатні розбухлі, погано відкривалися, надувся в одній кімнаті ламінат. Султанови були присутні при огляді обох квартир. Запропоновано було [PERSON] скласти кошторис, а [PERSON] написати розписку. При цьому присутні [PERSON] не заперечували відшкодувати [PERSON] завдані збитки. Свідок [PERSON] суду показала, що 13 липня 2021 року їй зателефонувала знайома та повідомила, що в квартирі [ADDRESS] сталася пожежа. Вона мала ключі від вхідних дверей квартири [ADDRESS] , тому вона після того, як завершили роботу пожежники, зайшла до квартири і почала збирати воду. Вода лилася з стелі, по стінах в усіх кімнатах, її було дуже багато. Збирали воду десь годину п`ять чоловік, в тому числі, [PERSON] . Потім вона на протязі двох тижнів ще приходила до квартири та ще збирала воду. Відкривала вікна все літо, щоб висушити квартиру. В тій кімнаті, що була безпосередньо під кімнатою, що горіла з`явилася на стінах пліснява. Три двері міжкімнатні розбухли. Належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання відповідачі [PERSON] , [PERSON] , третя особа [PERSON] в судове засідання не прибули. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавиться провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Судом ухвалою від 30 січня 2023 року (том 1 а.с. 230) було визнано явку відповідачів [PERSON] та [PERSON] обов`язковою, проте в жодне судове засідання [PERSON] не прибув. За вказаних обставин, суд протокольним рішенням, відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, вирішив за можливе провести розгляд справи без участі зазначених осіб. Вислухавши учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне. Як передбачено\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осыб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1\~ст. 5 ЦПК). Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд на підставі ст. ст. 12, 13, 81 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, і кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується нотаріально засвідченим договором купівлі-продажу квартири від 31 липня 2007 року та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, яка складається з трьох кімнат, жилою площею 46,9 кв. м, загальною площею 75,6 кв. м, (том 1 а.с.125-127). Відповідачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєєстру прав власності на нерухоме майно від 16.08.2022 року №307463138, жилою площею 49,0 кв. м, загальною площею 78,4 кв. м, ( том 1 а.с.134-135). Згідно відповіді Ралівського управління житлово-комунального господарства від 22.08.2022 року №68 в квартирі [ADDRESS] ніхто не зареєстрований та відомостей про найм немає (том 1а.с.160). Згідно відповіді Ралівського сільської ради Самбірського району Львівської області від 01.09.2022 року №1151 договір найму квартири [ADDRESS] не зареєстрований (том 1 а.с.165). 13 липня 2021 року в квартирі [ADDRESS] виникла пожежа, що підтверджується Актом про пожежу з фототаблицею, складеним комісією Самбірського районного управління ГУ ДС України з надзвичайних ситуацій у Львівській області від 13 липня 2021 року. Ймовірною причиною пожежі в Акті зазначено необережне поводження з вогнем невідомої особи (том 1 а.с. 11-13). Згідно Акту обстеження, складеного комісією Ралівської сільської ради, 15 липня 2021 року в ході обстеження квартири [ADDRESS] , встановлено, що квартира знаходиться на першому поверсі зазначеного будинку, в квартирі повністю завершено ремонт. Під час гасіння пожежі, яка виникла 13 липня 2021 року в квартирі [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище внаслідок затоплення водою намокли підвісні стелі, в деяких місцях намокли стіни, підмочено та здутий ламінат, пошкоджено троє внутрішніх дверей. Запропоновано [PERSON] розробити зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва по відновленню квартри з метою визначення суми завданих збитків. Також в акті зазначено, що обстеження проведено за участі [PERSON] , в присутності [PERSON] , [PERSON] , при цьому [PERSON] погодився відшкодувати завдані матеріальні збитки за власні кошти (том 1 а.с.9). Згідно Акту обстеження, складеного комісією Ралівської сільської ради, 15 липня 2021 року в ході обстеження квартири [ADDRESS] , встановлено, що квартира знаходиться на другому поверсі зазначеного будинку. Під час пожежі, яка виникла 13 липня 2021 року, знищено речі домашнього вжитку (автомобільні шини, дерев`яні та пластмасові ящики, запасні частини) на площі 20 кв.м, одне пластикове вікно, облицювання стін на площі 25 кв.м. На день обстеження встановлено, зі слів [PERSON] , що в квартирі більше 10 років ніхто не проживає, власник [PERSON] разом з сімєю проживає за кордоном. Квартира до пожежі не була придатна до проживання, оскільки перебувала в стадії ремонту. Отиньковано стіни, відсутня підлога та система опалення, відключена електромережа. В квартирі зберігалися автомобільні шини, дерев`яні та пластмасові ящики, речі домашнього вжитку, які належали [PERSON] [PERSON] погодився відшкодувати завдані матеріальні збитки за власні кошти (том 1 а.с.10). 16 липня 2021 року [PERSON] написала розписку про зобов`язання відшкодувати завдані збитки [PERSON] внаслідок затоплення квартири під час гасіння пожежі (том 1 а.с.14). Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості ліквідації наслідків затоплення квартири [ADDRESS] від 15.07.2021 року, складеного на замовлення [PERSON] , вартість відновлювальних робіт становить: 57801,00 грн., в тому числі вартість будівельних матеріалів 37220,00 грн., вартість робіт 20581,00 грн. (том 1 а.с. 15-39) Згідно висновку судового експерта будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи [PERSON] за №17/08-22 від 26 серпня 2022 року, вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідації наслідків залиття квартири [ADDRESS] становить 107820,00 грн. (том 1 а.с.137-147). Згідно договору №17/08-22 від 17 серпня 2022 року, укладеного між [PERSON] та ФОП [PERSON] вартість виконання будівельно-технічної експертизи становить 7000,00 грн. (а.с.149-153), яку [PERSON] сплатив згідно квитанції №62731080 18 серпня 2022 року (а.с.148). Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України з відшкодування шкоди, то саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Згідно ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Відповідно до частини першої статті 151 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Згідно з частиною першою статті 177 ЖК УРСР громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК УРСР передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. У пункті 3. 7. 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових території, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року № 76, зазначено, що забезпечення пожежної безпеки в жилих будинках покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в жилих приміщеннях (квартирах) також і на їх власників, наймачів (орендарів). Взаємні зобов`язання власника будинку, власника, наймача (орендаря) жилого приміщення щодо забезпечення пожежної безпеки повинні визначатися договором. Забезпечення пожежної безпеки в інших окремо розташованих на прибудинковій території спорудах і гаражах покладається на їх власників. Згідно з пунктом 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом\~Міністерства внутрішніх\~справ України\~від 30\~грудня 2014\~року №1417\~(зареєстровано\~в МЮ\~України 05\~березня 2015\~року за\~№252/26697)\~ у\~ разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди. Пунктом 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 2 липня 1976 р. № 4 «Про судову практику в справах про знищення та пошкодження державного чи колективного майна шляхом підпалу або внаслідок порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки» (в редакції постанови від 3 березня 2000р. № 3) роз`яснено: у зазначених випадках судам необхідно виходити з того, що відшкодуванню підлягають вартість знищеного пожежею майна, витрати на відновлення або полагодження майна, частково пошкодженого внаслідок пожежі або при її гасінні, а також інші завдані нею збитки. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи спори про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Судом встановлено, що не заперечується сторонами, що 13 липня 2021 року в квартирі [ADDRESS] виникла пожежа, внаслідок гасіння якої сталося залиття квартири [ADDRESS] сталася внаслідок необережного поводження з вогнем, що підтверджується Актом про пожежу від 13 липня 2021 року. Зазначена в даному акті ймовірна причина пожежі фактично вказує на єдину встановлену причину останньої, при цьому суд враховує, що під час розгляду справи відповідачі, на спростування вказаного висновку, клопотання про проведення судової пожежно-технічної експертизи квартири не заявляли, будь-яких доказів, які б вказували на інші причини вищезгаданої пожежі, не надали. Аналогічні висновки зазначені в Постанові ВС від 27 листопада 2019 року у справі №761/9634/15ц. Факт залиття квартири, власником якої є [PERSON] з вини відповідачів підтверджується також актом, складеним комісією Ралівської сільської ради, 15 липня 2021 року в ході обстеження квартири [ADDRESS] , відповідно до якого залиття та пошкодження даної квартири сталося у результаті гасіння пожежі, яка виникла 13 липня 2021 року у квартирі номер 27. Даний акт за формою та змістом відповідає установленій формі, не суперечать іншим доказам у справі, а наведені в ньому дані відповідачами не спростовані. Розмір спричиненої майнової шкоди підтверджується висновком судового експерта будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи за №17/08-22 від 26 серпня 2022 року, згідно якого вартість відновлювального ремонту, необхідного для ліквідації наслідків залиття квартири [ADDRESS] становить 107820,00 грн. Висновки даного звіту не спростовані відповідачами належними і допустимими доказами. Клопотання про призначення судової експертизи для спростування висновків, наведених у даному звіті відповідачі не заявляли. Отже, суд вважає, що позивачем доведений факт залиття квартири, що стався внаслідок гасіння пожежі у квартирі відповідача [PERSON] , заподіяння йому майнової шкоди відповідачами, її розмір та розмір витрат, пов`язаних зі складанням експертного висновку. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. В процесі розгляду справи відповідачами вину у завданій позивачу шкоді не спростовано. Враховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири при гасінні пожежі підлягають до задоволення. Щодо солідарної відповідальності відповідачів суд зазначає наступне. Згідно статті 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Згідно ч.1 ст. 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. При зверненні до суду позивач визначився первісно з колом відповідачів та зазначив такими [PERSON] та [PERSON] , в подальшому позивач пред`явив вимогу і до власника квартири,де сталася пожежа [PERSON] . Так, саме на [PERSON] , як на власника квартири [ADDRESS] , де виникла пожежа, враховуючи вимоги законодавства, покладений обов`язок забезпечення пожежної безпеки в квартирі. Як встановлено судом більше десяти років [PERSON] квартиру не відвідував, станом квартири не цікавився, яким чином її використовують [PERSON] , яким він віддав ключ від вхідної двері, також не з`ясовував, отже не прийняв заходів щодо забезпечення пожежної безпеки в квартирі. Також суду не надано доказів, що зазначене майно [PERSON] передав в оренду [PERSON] та що між ними якимось чином були визначені права та обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки. Втім, відповідачі [PERSON] та [PERSON] не спростували факт користування квартирою [ADDRESS] , зберігання в ній належних їм речей. Не спростували вони й ймовірну причину пожежі, що зазначена в відповідному акті. Крім того, суд враховує, що Султанови одразу після пожежі погодилися відшкодувати завдані матеріальні збитки за власні кошти, що підтверджується відповідними актами та розпискою, написаною [PERSON] , яка в судовому засіданні погодилася відшкодувати позивачу 20000,00 грн. внаслідок заподіяної шкоди. За зазначених обставин, суд вважає, що всі відповідачі є належними за даним позовом та визначена судом шкода підлягає стягненню з них у солідарному порядку. Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2)\~пов`язані із\~залученням свідків,\~спеціалістів,\~перекладачів,\~експертів та\~проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Позивачем згідно договору №17/08-22 від 17 серпня 2022 року сплачено за проведення будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи 7000,00 грн., що підтверджується належними та допустими доказами. Суму понесених позивачем витрат на проведення зазначеної експертизи відповідачі не спростували. Отже зазначена сума підлягає стягненню з відповідачів. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. [PERSON] при зверненні до суду з цим позовом був сплачений судовий в розмірі 992,40 грн., та 85,20 грн., що підтверджено наданими позивачем квитанціями (том 1 а.с.8, 111). Враховуючи, що судом позовні вимоги позивача задоволені повністю з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі по 359,40 грн. з кожного відповідача.

Outcome: approved