Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-16 00:00:00

Представник [PERSON] - адвокат Перемот О.Г. звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визначити [PERSON] додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані наступним. [PERSON] народилася [INFO] . ЇЇ батьками є - батько [PERSON] , мати [PERSON] ЇЇ мати [PERSON] померла [INFO] , яка на час своєї смерті проживала та була зареєстрована у Знам`янському психоневрологічному інтернаті з геріатричним відділенням, розташованому за адресою: [ADDRESS] . Спадковим майном після її смерті є квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті [PERSON] і до моменту звернення до суду, вищевказаною квартирою користувалася сестра останньої. З заявою про прийняття спадщини, відкритої після смерті матері, [PERSON] не зверталася, оскільки вважала, що спадкоємцем після її смерті є її сестра. Наразі [PERSON] отримала доступ до вищевказаної квартири, де серед речей померлої матері знайшла її заповіт. Вищевказаним заповітом [PERSON] заповіла [PERSON] усе належне їй майно. Про існування заповіту [PERSON] не знала, оскільки деякий час не спілкувалася з матір`ю, саме тому у встановлений законом строк з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса вона не звернулася. Позивач в судове засідання не з`явився, однак її представник - адвокат Перемот О.Г. подала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, а справу слухати без її та позивача участі. Не заперечувала щодо заочного розгляду справи. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити без його участі, а вирішення позову по суті залишив на розсуд суду. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне. [PERSON] народилася [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . ЇЇ батьками є батько [PERSON] , матір`ю [PERSON] . Позивачка 30.10.1993 уклала шлюб з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Після реєстрації шлюбу змінила дошлюбне прізвище « [PERSON] » на прізвище чоловіка « [PERSON] ». За життя мати позивача - [PERSON] склала заповіт, посвідчений 07.05.2010 державним нотаріусом Знам`янської міської державної нотаріальної контори Георгієвою Л.В., зареєстрований в реєстрі за №552. Вказаним заповітом вона заповіла усі свої права та обов`язки, які їй належать на момент складання заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому, та усе її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, вона заповіла [PERSON] , [INFO] . Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №72373689 від 05.05.2023 вказаний вище заповіт є чинним. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 11.04.2017 Знам`янським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , про що складено актовий запис №127. Згідно з довідкою директора Знам`янського психоневрологічного інтернату з геріатричним відділенням департаменту соціального захисту населення Кіровградської обласної державної адміністрації від 12.04.2017 №148, [PERSON] дійсно була зареєстрована на постійне місце проживання за адресою: [ADDRESS] , з 20.05.2016 по день смерті [INFO] . При зверненні позивача до нотаріальної контори листом від 28.03.20231 за №111/01-16 їй було роз`яснено, що вона пропустила встановлений законом строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом від 07.05.2010 після смерті [PERSON] та її право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72373681 від 05.05.2023, надана державним нотаріусом Першої Знам`янської державної нотаріальної контори Кіровоградської області, свідчить про те, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не заводилася, із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва ніхто не звертався. Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тлумачення ч.3 ст.1272 ЦК України дозволяє сформулювати правило, відповідно до якого надання судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливо у разі: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У такому разі, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд враховує наступне. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Позивач вказує, що встановлений законодавством строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки не знала про існування заповіту, складеного [PERSON] на її користь. Згідно з правовим висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №338/46/21, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 17.03.2021 у справі №308/4272/19, від 15.04.2021 у справі №591/1271/18, від 26.07.2021 у справі № 405/7058/19, від 12.08.2021 у справі №757/51328/18-ц, від 20.12.2021 у справі №671/1504/20, від 10.02.2022 у справі №442/56/20, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. З огляду на викладене, аналізуючи зібрані в справі докази у їх сукупності, враховуючи те, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, а саме не знала про існування заповіту, тому вона вчасно і не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, в інший спосіб захистити своє право не може, є спадкоємцем за заповітом, томусуд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved