Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

16.02.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Укртелеком» до [PERSON] , - про стягнення заборгованості за договором оренди нерухомого майна, в прохальній частині якої позивач просить суд винести рішення, на підставі якого: 1. Прийняти позовну заяву до розгляду та задовольнити її вимоги в повному обсязі; 2. Розглянути справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін; 3. Стягнути з Відповідача - [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) на користь Позивача - Акціонерне товариство «Укртелеком» (01601, м. Київ, бульвар Т. Шевченка 18, код в ЄДРПОУ 21560766) в особі Київської міської філії акціонерного товариства «Укртелеком» (01033, м. Київ, вулиця Антоновича 40, код в ЄДРПОУ 01189910) заборгованість за неналежне виконання умов договору оренди нерухомого майна №01421-82Е000 від 15.03.2021 р. в розмірі 86 116,24 грн. (вісімдесят шість тисяч сто шістнадцять грн. 24 коп.) 4. Витрати по сплаті судового збору в розмірі 2481,00 грн. покласти на Відповідача - [PERSON] . 16.02.2023 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 374/7/23, провадження № 2/368/251/23. 23.02.2023 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу, на підставі якої відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в загальному позовному провадженні, призначено підготовче судове засідання на 11 год. 00 хв. 17.03.2023 року. 17.03.2023 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 14 год. 00 хв. 12.04.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] . В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 12.04.2023 року, представник позивача, - Акціонерного товариства «Укртелеком», - Листопадова Н.О., - позов підтримала та просила його задовольнити, вважала за необхідне провести підготовче судове засідання без участі відповідача, та по результатах проведеного підготовчого судового засідання, - закрити підготовче судове провадження, та призначити справу до розгляду по суті. Інших заяв та клопотань, - не заявляла. В підготовче судове засідання, яке відбулося 12.04.2023 року, відповідач по справі, - [PERSON] , - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи. Відповідач [PERSON] не надіслав на адресу відзив на позовну заяву в строки, які вказані в резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, не надіслав на адресу суду письмових заяв про слухання справи у його відсутність, чи про відкладення слухання справи, відповідно, неявку відповідача [PERSON] в підготовче судове засідання, яке відбулося 12.04.2023 року, суд визнав як неповажну, та, відповідно, - таку, яка не перешкоджала проведенню підготовчого судового засідання. 12.04.2023 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання (за участі представника позивача та без участі відповідача), по результатах якого на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12 год. 00 хв. 27.04.2023 року. 27.04.2023 року слухання справи відкладено на 11 год. 00 хв. 11.05.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] 11.05.2023 року слухання справи відкладено на 11 год. 00 хв. 02.06.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] 02.06.2023 року слухання справи відкладено на 16 год. 00 хв. 03.07.2023 року в зв`язку з неявкою відповідача [PERSON] . В основному судовому засіданні, яке відбулося 03.07.2023 року, представник позивача, - Акціонерного товариства «Укртелеком», - Листопадова Н.О., - позов підтримала та просила його задовольнити, обгрунтовувала свою правову позицію щодо позову обставинами справи та нормами права, які викладені в мотивувальній частині позовної заяви, не заперечувала проти винесення заочного рішення. В основне судове засідання, яке відбулося 03.07.2023 року, відповідач по справі, - [PERSON] , - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи. Відповідач [PERSON] не надіслав на адресу суду письмової заяви про відкладення слухання справи, чи про слухання справи у йогої відсутність, відповідно, - неявку відповідача в судове засідання суд визнав такою, яка не є поважною, та, відповідно, такою, - яка не перешкоджає розгляду справи по суті, та є підставою для винесення судом заочного рішення. Суд, розглянувши позов, вислухавши представника позивача, яка позов підтримала в повному обсязі та просила його задовольнити, не заперечувала проти винесення заочного рішення, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позову, - шляхом винесення заочного рішення, обгрунтовуючи своє рішення наступним. Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 11 ЦПК - «Заочний розгляд справи». Згідно ст. 280 ЦПК України, - умови заочного розгляду справи: 1 Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: - відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового за\-сідання; - відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без пові\-домлення причин; - відповідач не подав відзив; - позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позов\-них вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача. Як вбачається з позиції представника позивача, яка висловлена в судовому засіданні, - сторона позивача не заперечувала проти винесення зщаочного рішення. Відповідач [PERSON] повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, проте, в судове засідання не з`явився 6 (шість) раз поспіль. Відповідач не надіслав на адресу суду письмову заяву про неможливість прибуття в судове засідання, не повідомив про причини своєї неявки, не надіслав заяву про відкладення слухання справи, не подав відзив на позовну заяву в строки, які вказані в резолютивній частині ухвали суду про відкриття провадження у справі, не надіслав заяви про слухання справи у його відсутність, відповідно, - його неявку в судове засідання суд визнає як таку, яка є неповажною, та такою, яка не перешкоджає розгляду справи по суті без участі відповідача, - з винесенням заочного рішення. Згідно ст. 281 ЦПК України, - порядок заочного розгляду справи: 1. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. 2. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією гла\-вою. Згідно ст. 282 ЦПК України, - форма і зміст заочного рішення: 1. За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встанов\-леним статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Згідно ст. 283 ЦПК України, - повідомлення про заочне рішення: 1. Відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заоч\-ного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, вручення судового рішення: - учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня. Підсудність. Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до положень ч. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного зайняття (роботи). Так, - з матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за неналежне виконання умов договору оренди нерухомого майна №01421- 82Е000 від 15.03.2021 у розмірі 86 116 грн 24 коп. Нерухоме майно, про оренду якого укладено вказаний договір знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що територіально відноситься до Кагарлицького районного суду Київської області. Згідно з ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Статтею 30 ЦПК України визначено перелік позовів, які розглядаються за правилами виключної підсудності. Так, за змістом частини першої статті 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 1 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» (абзац перший пункту 41, пункт 42), перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають з приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна: про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини та інше. Правові висновки щодо застосування положень цивільного та господарського процесуального законодавства України про виключну підсудність справ у спорах, що виникають з приводу нерухомого майна, викладено також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 (провадження № 12- 73гс20). З аналізу логічної послідовності змін до формулювання положень процесуального законодавства щодо правил розгляду позовів за виключною підсудністю вбачається її спрямованість на визначення виключної підсудності в цілому для всіх спорів, які виникають у межах відповідних правовідносин у зв`язку з нерухомим майном, безвідносно до предмета конкретного спору. Виключна підсудність застосовується до тих спорів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. Словосполучення «з приводу нерухомого майна» необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Подібні правові висновки щодо застосування правил виключної підсудності спорів з приводу нерухомого майна викладено у постанові Верховного Суду від 9 вересня 2020 року у справі № 910/6644/18, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 7 липня 2020 року у справі № 910/10647/18, у постанові Верховного Суду від 26 травня 2021 року у справі № 506/33/19. З матеріалів справи вбачається, що спір виник внаслідок заборгованості [PERSON] за послуги оренди (платне користування нерухомим майном) відповідно до умов договору оренди нерухомого майна № 01421-82Е000 від 15.03.2021, надані Акціонерним товариством "Укртелеком" в особі Київської міської філії АТ "Укртелеком" за місцем нерухомого майна - [ADDRESS] . Отже предметом даного позову є нерухоме майно, для якого положеннями ст. 30 ЦПК України встановлена виключна підсудність, - то дана позовна заява не підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області. Окрім того, - в матеріалах справи міститься ухвала судді Кагарлицького районного суду Київської області від 25.01.2023 року, згідно з якої дана справа направлена до Кагарлицького районного суду Київської області, - за підсудністю. Відповідно, враховуючи вищевикладені фактичні обставини справи (місце розташування об`єкта нерухомого майна), та положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України, - дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, як суду загальної юрисдикції першої інстанції, так як в даному випадку має місце правило виключної підсудності, - підсудність за місцем розташування нерухомого майна. Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права: - Позивачем по даній справі є юридична особа, - Акціонерне товариство «Укртелеком», (01601, м. Київ, бульвар Шевченка, 18, Код ЄДРПОУ 21560766) в особі Київської міської філії АТ «Укртелеком», (01033, м. Київ, вул. Антоновича, 40, поштова адреса: 03110, м. Київ, вул. Солом`янська, 34 - а, [NUMBER] в АТ «Сенс Банк», МФО 300346, ЄДРПОУ 01189910). Відповідачем по даній справі є фізична особа, - [PERSON] , (паспорт громадянина України № [NUMBER] , виданий 01 липня 2019 року органом 3231, РНОКПП: [NUMBER] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] ). Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм матеріального та процесуального права: 15 березня 2021 року між Публічним акціонерним товариством «Укртелеком» в особі Київської міської філії ПАТ «Укртелеком» та Фізичною особою - підприємцем [PERSON] укладено договір № 01421-82Е000 (далі - Договір). Додатковою угодою №1 від 15.03.2021 в Договорі було змінено назву контрагента на Фізичну особу [PERSON] . Отже, 15.03.2021 договір було укладено між Публічним акціонерним товариством «Укртелеком» в особі Київської міської філії ПАТ «Укртелеком» (далі - Позивач) та Фізичною особою [PERSON] (далі - Відповідач). Згідно з п.1.1 Договору Позивач передає, а Відповідач бере у строкове платне користування нерухоме майно (далі - Майно), розташоване за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 125,5 м2, для розміщення станції технічного обслуговування. Факт отримання Відповідачем майна в користування підтверджується підписаним сторонами Актом приймання-передачі майна від 01.12.2020, що передбачено п.2.1 Договору. Таким чином, - Відповідач з 01 грудня 2020 р. почав використовувати орендоване майно. Пунктом 3.1.1. Договору сторонами обумовлено плата за користування приміщенням та становить 7075,19 грн. за 125,5 м2 за місяць. Крім того, згідно з пунктом 3.5. Договору та Додатком №2 до Договору Відповідач повинен відшкодовувати вартість електроенергії, спожитої за поточний місяць. Відповідно до п. 3.7. Договору Відповідач зобов`язаний перерахувати у безготівковому порядку на банківський рахунок Позивача орендну плату не пізніше 20 числа розрахункового (поточного) місяця. Згідно п. 5.3.12. Договору Відповідач взяв на себе зобов`язання своєчасно та в повному обсязі вносити орендну плату та інші платежі,'передбачені Договором. Відповідно до п. 11.1 Договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 30 листопада 2021 року включно та до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань. Сторони домовилися, що згідно зі ст. 631 Цивільного кодексу України, умови Договору застосовуються до відносин, що виникли з 01 грудня 2020 року. Відповідач зобов`язаний за актом приймання-передачі повернути Позивачу майно, разом з отриманими приналежностями, обладнанням, інвентарем, а також з усіма поліпшеннями, які неможливо відокремити від Орендованого майна, в належному стані, з урахуванням нормального зносу, не пізніше останнього дня строку дії Договору, що передбачено п. 2.4. Договору. Проте, Боржник не виконав вищезазначені зобов`язання передбачені Договором, платив не своєчасно та не в повному обсязі плату за користування Майном. З метою досудового врегулювання спору Позивач направив Відповідачу претензію від 17.11.2021 №2731-ВИХ-КУ-8Е1-2021 з вимогою в місячний термін сплатити борг за неналежне виконання умов Договору (копія претензії міститься в матеріалах справи). Позивач попередив Відповідача, що у разі незадоволення вимог, справа буде передана до суду про стягнення боргу в примусовому порядку. Відповідач претензію отримав, повернув Позивачу підписаний Акт звіряння станом на 31.01.2022р., - засвідчивши тим самим наявність боргу, але по рахунках не сплатив. Отже, у зв`язку з невиконанням Відповідачем зобов`язань за Договором, за період з березня 2021 по лютий 2022 року включно утворилась заборгованість по орендній платі та іншим платежам у розмірі - 86 116 грн. 24 коп. (розрахунок боргу міститься в матеріалах справи). На момент звернення до суду, борг у розмірі - 86 116 грн. 24 коп. Відповідач, - не сплатив, орендоване майно Позивачу не повернув. Згідно ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст. 525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. 22.04.2021 загальними зборами акціонерів Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» прийнято рішення про зміну типу та назви Товариства, про що 27.04.2021 року були внесені відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (ЄДРПОУ), а також затверджено нову редакцію Статуту Товариства. На підставі прийнятих змін, Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» (ПАТ «Укртелеком») перейменоване на Акціонерне товариство «Укртелеком» (АТ «Укртелеком»), тип Товариства змінено на приватне, Київська міська філія публічного акціонерного товариства «Укртелеком» на Київську міську філію акціонерного товариства «Укртелеком». (Копія витягу зі Статуту Акціонерного товариства «Укртелеком», копія (витяг) з Положення про Київську міську філію акціонерного товариства «Укртелеком», копія Витягу з ЄДРЮО,ФОП та ГФ, код ЄДРПОУ 21560766, копія Витягу з ЄДРЮО,ФОП та ГФ, код ЄДРПОУ 01189910 - містяться в матеріалах справит). Судові витрати. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову, - на відповідача. В матеріалах справи міститься платіжне доручення № 11625 від 04 листопада 2022 року, з якого вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви було сплачено судовий збір в розмірі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдсят одна) грн. 00 коп. Відповідно, враховуючи вищевикладені норми процесуального права, що стосуються розподілу судових витрат, та фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що судові витрати у виді коштів сплаченого судового збору при подачі позовної заяви слід стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача, - Акціонерного товариства «Укртелеком». Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved