Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-28 00:00:00

Заступник керівника Ніжинської окружної прокуратури в інтересах держави звернувся до суду з даним позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути із [PERSON] на користь держави 9766,55\~грн. на відшкодування\~шкоди,\~заподіяної навколишньому\~природному середовищу. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 08.09.2022 в лісосмузі поблизу с. Сулак Ніжинського району Чернігівської області [PERSON] \~здійснив незаконну\~порубкуодного\~дерева породи\~акація сухостійна\~для забезпечення\~себе опаленням\~у зимовий\~період. Сума\~збитків з\~урахуванням індексації\~за попередні\~роки становить\~9766\~грн. 55 коп. Ухвалою суду від 27.01.2022 року провадження у справі відкрито, справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. У встановлений судом строк відповідач відзив на позов не подав. Позивач Державна екологічна інспекція у Чернігівській області належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, але своїм процесуальним правом на участь в судовому засіданні не скористалась, від повноважного представника на адресу суду 30.05.2023 надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі, у якій вказано, що представник позивача позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. У судовому засіданні прокурор позов підтримав повністю з підстав, зазначених у ньому. У судовому засіданні [PERSON] з фактом самостійної порубки ним дерева породи акація погодився, однак позов не визнав, пояснив, що 08 вересня 2022 року він дійсно спиляв для власних потреб (опалення будинку) одне дерево акації, яке вже було засохлим (сухостій), дозвільних документів на порубку не мав. Державна екологічна інспекція у Чернігівській області за вказаною подією накладала на нього адміністративний штраф, який він сплатив. Позивач уважає розмір заподіяної шкоди 9766 грн. 55\~коп. істотно завищеним. Суд, вислухавши пояснення прокурора,\~відповідача [PERSON] ,\~дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами та зібрані у справі докази, дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Так, згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч. 1 ст. 15 ЦК України). На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У судовому засіданні встановлено, що 08.09.2022 до Ніжинського РВП ГУНП у Чернігівській області надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що в лісосмузі поблизу с. Сулак Ніжинського району Чернігівської області виявлено мешканця с. Володькова Дівиця, який здійснював незаконну порубку дерев. В той же день відомості за вказаним фактом внесено до ЄРДР за № 12022270300000865 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та розпочато досудове розслідування (а. с. 10). Органом досудового\~розслідування встановлено,\~що \~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~мешканець с.\~Володькова Дівиця,здійснив порубку одного дерева породи акація сухостійна. Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області в межах кримінального провадження та визначених законом повноважень проведено розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев. Діаметр пня дерев, смКатегорія зрубаних деревКількість дерев, штукРозмір заподіяної шкоди за одне незаконного зрубане дерево, грн.Загальна сума розміру заподіяної шкоди за незаконно вирубані дерева, грн. D1-58, D2 -61, D3-59,5сухостій12053,252053,25 Разом: 1 2053,25 Сума збитків, з урахуванням індексації за попередні роки становить: 2053,25 х 1,223 х 1,123 х 1,091 х 1,046 х 1,005 х 1,249 х 1,433 х 1,124 х 1,137 х 1,098 х 1,041 х 1,050 х 1,100 = 9766 грн. 55 коп. (дев`ять тисяч сімсот шістдесят шість грн., 55 коп.). Розрахунок виконано по таксах для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників, затвердженого постановою Кабміну від 23.07.2008 № 665, додаток №1. За незаконне вирубування сухостійних дерев розмір шкоди обчислюється за цією таксою, зменшеною у 2 рази. Беручи до уваги вказаний розрахунок шкоди, слідчим 24.09.2022 прийнято рішення про закриття даного кримінального провадження у зв`язку з відсутністю у діях [PERSON] складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, оскільки відсутня завдана значна шкода порубкою дерев, яка повинна становити 21020 грн. У подальшому слідчим Ніжинського РВП ГУНП у Чернігівській області 05.10.2022 направлено листа з копіями матеріалів кримінального провадження до Державної екологічної інспекції у Чернігівській області для притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за незаконну порубку дерев. Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Корнійчук І.А. 20.10.2022 складено протокол №000165 відносно [PERSON] і в той же день винесено постанову № 27/06 про притягнення останнього до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 153 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн. (а. с. 24-25). [PERSON] вказаний штраф 20.10.2022 сплачений у повному розмірі (а. с. 26). До встановлених у судовому засіданні правовідносинах підлягають застосуванню нижченаведені норми права. Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Частиною 1 ст. 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Порушення у сфері охорони лісу спричиняють шкоду інтересам держави внаслідок вилучення певних видів біоресурсів з їх природного середовища та необхідності фінансування державою заходів щодо їх відновлення. Крім того, невідшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, не поповнює надходження до бюджету, чим завдається шкода економічним інтересам держави. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди міститься у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Ураховуючи вимоги статті 1166 ЦК України у спорі про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести суду, що у його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Цієї ж позиції притримується Вищий господарський суд України, вона викладена у роз`ясненнях «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» №025/744 від 27.01.2001, постанові від 02.09.2015 у справі №927/1883/14. Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом (постанова від 06.02.2019 у справі №\~163/2298/16-ц). Вина відповідача у вчиненні незаконної порубки та спричиненні шкоди навколишньому природному середовищу підтверджується матеріалами кримінального провадження та матеріалами справи про адміністративне правопорушення, а також проведеним Державною екологічною інспекцією у Чернігівській області в межах визначених законом повноважень розрахунком шкоди. Несвоєчасне відшкодування шкоди зашкоджує проведенню природоохоронних заходів та порушує економічні інтереси держави, оскільки зазначені кошти надходять до бюджету та спрямовуються на виконання робіт по відтворенню, підтриманню цих ресурсів у належному стані. Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним із джерел формування державного та місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Заподіяна шкода незаконною порубкою становить 9766,55 грн., вона не відшкодована відповідачем у добровільному порядку та підлягає стягненню у судовому порядку. Вирішуючи питання щодо підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з даним позовом, суд зважає на наступне. Приписи\~ст. 131-1 Конституції України,\~ст. 56 ЦПК України,\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~наділяють прокурора повноваженнями на представництво в суді інтересів держави у виключних випадках, а саме: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу. Європейська комісія за демократію через право або ж Венеціанська комісія на 63-му пленарному засіданні 10-11.06.2005 дійшла висновку, що держави уповноважені наділяти прокурорів правом захисту державного інтересу (принцип захисту державного інтересу); прокурори можуть бути наділені правом порушення процедур або вступу в існуючі процедури, або застосування різних способів правового захисту для забезпечення законності (принцип законності). «Інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17). Про це також наголошено Європейським судом по справі «Бацанін проти Росії»: підтримка прокурором однієї із сторін процесу в певних обставинах може бути виправданою. Більше того, участю прокурора в судовому процесі з метою захисту інтересів держави, у відповідності до вимог матеріального та процесуального законодавства, не порушується принцип рівності процесуальних можливостей сторін у судочинстві, який вимагає справедливого балансу між сторонами по справі. Відповідно до п.\~1 Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затверджене наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230 (надалі Положення), Державна екологічна інспекція відповідної області є територіальним органом Держекоінспекції та їй підпорядковується. Державна екологічна інспекція у Чернігівській області відповідно до зазначеного Положення в межах своїх повноважень здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів (п.2 вказаного Положення). Також, згідно з пунктами\~9-11 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Чернігівській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України №56 від 02.02.2021, Держекоінспекція у Чернігівській області розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції та вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, звертається до суду з відповідними позовами, виступає позивачем та відповідачем у судах. Листом від 16.01.2023 № 06/115 Державна екологічна інспекція у Чернігівській області повідомила прокурора, що заходи щодо примусового стягнення шкоди у судовому порядку не вживалися та найближчим часом вживатися не будуть. Станом на 30.09.2022 (день надходження даного позову прокурора до суду) Державна екологічна інспекція у Чернігівській області самостійно не реалізувала це своє процесуальне право, то у відповідності до положень\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»,\~ ст. 56 ЦПК України\~наявні всі підстави для підтвердження представництва прокурором інтересів держави в суді, що узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 26 травня 2020 року в справі №912/2385/18 за схожих обставин. Отже, ураховуючи викладені обставини, даний позов прокурора є обґрунтованим й підлягає повному задоволенню. Окрім цього, за наведених обставин відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача [PERSON] на користь Чернігівської обласної прокуратури необхідно стягнути понесені судові витрати на оплату судового збору в сумі 2684 грн. за ставкою на 2023 рік (а. с. 28).

Outcome: approved