Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці січня 2023 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого вказали на те, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири [ADDRESS] , а також майнові права та обов`язки засновника ФГ «СФГ «Грос». За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Позивачі звернулись до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини. Проте, в отриманні свідоцтва про право на спадщину на вказану квартиру та на частку у статутному капіталі СФГ «СФГ «Грос» було відмовлено. Тому позивачі просять суд визнати за ними в порядку спадкування за законом право власності по частині квартири [ADDRESS] , а також по частині майнових прав засновника ФГ «СФГ «Грос». 2. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 січня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання. Крім цього, у Другої бориспільської державної нотаріальної контори Київської області було витребувано належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної щодо майна [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.33-34). Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 березня 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, було замінено неналежного відповідача на Бориспільську міську раду Київської області (а.с.142-143). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 травня 2023 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.152). 3. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. Представник позивача [PERSON] надав до суду заяву, якою підтримав пред`явлений позов та наполягав на його задоволенні. Представник відповідача надав до суду заяву, в якій зазначив, що просить розглядати справу без участі представника міської ради та при вирішенні спору покладається на думку суду (а.с.149). Представник ФГ «СФГ «Грос» надав до суду заяву, якою просив проводити розгляд справи за його відсутності, вказавши, що заперечень по суті позову немає (а.с.38). 4. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Це підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого на його ім`я, серії [NUMBER] (а.с.5). [PERSON] на праві приватної власності належала квартира [ADDRESS] , згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №13255433 від 22 листопада 2013 року (а.с.8). Крім цього, з Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що [PERSON] був співзасновником ФГ «СФГ «Грос» (а.с.18-20). За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємцями першої черги за законом є його дружина [PERSON] , а також дочка [PERSON] , дочка [PERSON] та син [PERSON] . Вказані обставини підтверджуються копією свідоцтва про укладення шлюбу та копією свідоцтва про народження (а.с.49,50). Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Відповідно до ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.20, ч.1 ст.22, ч.1 ст.23 Закону України «Про фермерське господарство» майно фермерського господарства належить йому на праві власності. Фермерське господарство як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, не розподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання. Успадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону. За змістом правового висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23 червня 2020 року у справі №179/1043/16-ц, у випадку смерті засновника (члена) селянського (фермерського) господарства його спадкоємці мають право на спадкування цього господарства (прав засновника, члена). За наявності у фермерського господарства статутного (складеного) капіталу з розподілом часток між його засновником, членами спадкоємці засновника (члена) фермерського господарства спадкують відповідні права засновника (члена), якому належала відповідна частка у статутному (складеному) капіталі. У постанові від 21 січня 2020 року у справі №908/2606/18 Велика Палата Верховного Суду вказала на можливість застосування до правовідносин, які виникають у зв`язку з діяльністю фермерських господарств, приписів законодавства, що регулюють діяльність товариств з обмеженою відповідальністю, у випадку, якщо спірні правовідносини не врегульовані статутом або Законом України «Про фермерське господарство». Відповідно до положення ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З копії спадкової справи №127/2021, заведеної Бориспільською районною державною нотаріальною конторою, щодо майна померлого [PERSON] вбачається, що [PERSON] та [PERSON] відмовились від прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.46,47). З довідки, виданої в.о. начальника реєстраційної служби виконавчого комітету Бориспільської міської ради (а.с.51) вбачається, що [PERSON] та [PERSON] постійно проживали разом з [PERSON] на час відкриття спадщини. Таким чином позивачі у встановленому порядку прийняли спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] . Незважаючи на це, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №974/02-31 від 05 жовтня 2022 року позивачам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] . Оскільки, наданий позивачами договір купівлі-продажу від 27 листопада 1991 року, посвідчений секретарем Рогозівської сільської ради Бориспільського району Київської області Приходько Н.М., зареєстрований в реєстрі за №58, викладений на окремих аркушах, які не з`єднані у спосіб, що унеможливлює їх роз`єднання без порушення цілісності, не пронумеровані і не скріплені підписом та печаткою. Крім цього, вказаний договір як зі сторони продавця та покупця підписаний однією і тією самою особою (а.с.7). В силу презумпції правомірності правочину, а також згідно відомостей з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 22 листопада 2013 року (а.с.8) [PERSON] набув право власності на квартиру [ADDRESS] . Будь-яких належних та допустимих доказів, які б спростовували вказану обставину, матеріали цивільної справи не містять. Тому позивачі набули право власності по частині на вказану квартиру в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Крім цього, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №1080/02-31 від 04 листопада 2022 року позивачам також було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку у статутному капіталі ФГ «СФГ «Грос» у зв`язку з відсутністю сформованого статутного капіталу, тобто неоформлення спадкодавцем за життя належних йому корпоративних прав у вигляді оборотоздатного об`єкту цивільних прав (а.с.138-140). Встановлено, що [PERSON] був членом ФГ «СФГ «Грос», в якого немає сформованого статутного капіталу. В той же час, [PERSON] та [PERSON] не відмовлялись від вступу до цього господарства та їм не було відмовлено у цьому. Тому визнання за позивачами в порядку спадкування відповідно після смерті чоловіка та батька прав засновника ФГ «СФГ «Грос» є ефективним способом захисту їхніх прав як спадкоємців засновника. Викладене у повній мірі узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 23 червня 2020 року у справі №179/1043/16-ц (провадження №14-63цс20). При цьому, враховуючи те, що спадкодавець був співзасновником ФГ «СФГ «Грос» разом з [PERSON] , тому до складу спадщини після його смерті ввійшла саме майнових прав засновника цього фермерського господарства. За таких обставин, суд вважає за допустиме визнати за позивачами в порядку спадкування за законом по частці майнових прав засновника ФГ «СФГ «Грос». На підставі викладеного та

Outcome: partial