Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить заборонити [PERSON] , [PERSON] користуватися облаштованою ними теплою підлогою у квартирі [ADDRESS] , яка під`єднана до внутрішньобудинкової системи опалення та стягнути з [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 9114 грн. 00 коп., моральну шкоду в розмірі 10000 грн. 00 коп. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що йому належить квартира за адресою: [ADDRESS] , на праві приватної власності згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 18.10.2005 року та свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.03.2014 року. У вказаній квартирі зареєстровані: він, його дружина [PERSON] та їх малолітні діти: син [PERSON] , [INFO] і донька [PERSON] , [INFO] . Обслуговування будинку, споруд та прибудинкової території за адресою: [ADDRESS] , де знаходиться квартира, здійснює ТОВ ЖЕД «Південна». Заборгованості за надання вказаних послуг немає. В цьому ж будинку над їх квартирою [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності відповідачам [PERSON] та [PERSON] , які в ній мешкають. В 2021 році позивач вирішив здійснити у квартирі капітальний ремонт, який станом на листопад 2021 року знаходився на стадії завершення. Він мав намір до Нового року завершити його та переїхати разом з сім`єю для проживання. 07.12.2021 року, прийшовши до квартири, він побачив, що вона залита водою сусідами зверху. Під час з`ясування причин затоплення вони дізналися, що відповідачі самовільно облаштували у своїй квартирі теплу підлогу та здійснили її приєднання до внутрішньобудинкової системи опалення будинку. Позивач викликав працівників ТОВ ЖЕД «Південна», які за даним фактом затоплення склали відповідний акт, в якому серед іншого зазначено, що ймовірною причиною затоплення є несправність теплої підлоги у квартирі [ADDRESS] . 17.12.2021 року відповідачі вдруге затопили їх квартиру. Про цей факт затоплення квартири також було складено акт представниками ТОВ ЖЕД «Південна». В результаті обстеження виявлено, що вода витікає з кухні та по пустотам поширюється на ванну кімнату і коридор. Причиною затоплення в акті зазначено несправність теплої підлоги у квартирі [ADDRESS] . 13.01.2022 року вже втретє відповідачі затопили квартиру. Працівниками ТОВ ЖЕД «Південна» було складено акт за фактом затоплення квартири. Причиною затоплення в акті зазначено несправність теплої підлоги у квартирі [ADDRESS] . Отже в кожному із вищезазначених актів вказано, що причиною затоплення є несправність теплої підлоги у квартирі [ADDRESS] . В результаті неодноразового затоплення майже всі приміщення в квартирі підлягають ремонту. Згідно висновку експерта № 05/22 від 01.02.2022 року за результатами проведення будівельно-технічного дослідження, як власнику, завдана матеріальна шкода, яка складається з вартості ремонтно-будівельних робіт і застосованих матеріалів при проведенні робіт по усуненню пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , на час складання висновку становить 9 114 грн. 20.01.2022 року [PERSON] звернувся до КП «Теплогарант» із заявою про вжиття заходів щодо усунення порушення його законних прав та інтересів, як споживача послуг, що надаються КП «Теплогарант». Із наданої 08.02.2022 року відповіді за вих. № 048/Д-034 вбачається, що питання функціонування внутрішньобудинкової системи опалення відноситься до компетенції управляючої компанії, яка обслуговує будинок, тобто до компетенції ТОВ ЖЕД «Південна». Крім матеріальної шкоди позивачу та членам його сім`ї завдано значної моральної шкоди. Протягом тривалого часу позивач заощаджував кошти для здійснення ремонту у квартирі для створення належних умов проживання перш за все для своїх малолітніх дітей. Фактично провівши основні ремонтні роботи та витративши значні кошти, вони були позбавлені можливості завершити ремонт у заплановані строки. Нові будівельні матеріали були ушкоджені. Квартира потребувала просушування. Частково змушені були заміниш будівельні матеріали у зв`язку із наявністю на них грибкової плісняви. Вирішиш спір із відповідачами мирним шляхом нам не вдалося. Кожного разу, коли відповідачі відключали опалення підлоги, залиття зупинялося. Коли ж температура ззовні понижувалася і вони вмикали теплу підлогу, відбувалося чергове залиття. Завдання матеріальної шкоди, образи, агресивна поведінка, відсутність бажання порозумітися, більше того вимагання нам відшкодувати завдану шкоду зі сторони відповідачів кожного разу завдавали нам моральних страждань, хвилювань та вимагали додаткових зусиль для організації життя. Завдану моральну шкоду позивач оцінює у сумі 10 000 грн. 00 коп., оскільки вважає, що саме така сума, виходячи із принципу розумності та справедливості відповідає ступеню порушення відповідачами їх законних прав та інтересів. Крім того, просять стягнути судові витрати, пов`язані з розглядом справи. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] проти позовних вимог заперечують в повному обсязі, кожен окремо, пояснив, що вони в належній їм квартирі мали намір влаштувати індивідуальне опалення і по всій квартирі розвели труби для теплої підлоги. Проте влаштувати індивідуальне опалення їм не вдалося, теплу підлогу не використовували за призначенням, труби були виведені під мийку на кухні, де планували поставити котел опалення. Ніяких претензій і проблем не було, поки сусіди [PERSON] не розпочали ремонт. Оскільки вони обрізали загальну трубу при влаштуванні сушарки для рушників, і порушили трубу, а внаслідок цього і згін, в їх квартирі почало протікати і замокла підлога. Представник третьої особи [PERSON] - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просить задовольнити. Третя особа ТОВ ЖЕД «Південна» в судове засідання не з`явилася, надала заяву про проведення судового розгляду без участі представника, при вирішенні справи покладається на розсуд суду (а.с. 64) Третя особа КП «Теплогарант» в судове засідання не з`явилася, надала заяву про проведення судового розгляду без участі представника, при вирішенні справи покладається на розсуд суду (а.с. 63). Суд, вислухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 18.10.2005 року державним нотаріусом Конотопської міської державної нотаріальної контори, спадкоємцем ? частина квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , є [PERSON] (а.с. 13). Відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень ? частина квартири за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності (а.с. 14, 15). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого 07.03.2014 року державним нотаріусом Конотопської міської державної нотаріальної контори, спадкоємцем ? частина квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON] , є [PERSON] (а.с. 16). Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень ? частина квартири за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності (а.с. 18). Рішенням про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №20901465 від 24.04.2015 року, внесено зміни до запису про нерухоме майно з реєстраційним номером 309189359104, загальна площа двокімнатної квартири складає 51,5 кв.м., житлова площа - 30,5 кв.м, що підтверджується технічним паспортом (а.с.19-21). Згідно актів обстеження житлового приміщення від 07.12.2021 року, 17.12.2021 року та 13.01.2022 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] з квартири [ADDRESS] . Ймовірною причиною затоплення є несправність теплої підлоги у квартирі [ADDRESS] (а.с. 24-26). З висновку будівельно-технічного дослідження №05/22 від 01.02.2022 року вартість ремонтно-будівельних робіт і застосованих матеріалів при проведення робіт по усуненню пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири [ADDRESS] на час складання висновку становить 9114 грн. 00 коп. (а.с. 27-46). Згідно договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 22.12.2003 року [PERSON] та [PERSON] купили квартиру [ADDRESS] (а.с. 96,97), вказана квартира належить їм по ? частині на праві приватної спільної часткової власності (а.с. 98). Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За правилами ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. При цьому в деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Таке тлумачення зазначених норм закону відповідає висновкам Верховного суду, викладеним у постанові від 12 березня 2018 року у справі № 668/10548/15-ц. Ч. 3 ст. 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За правилами ст. 212 ЦПК України жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно зі ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до приписів вимог ст. 77, 78, 80, 81 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів, які мають значення для справи. За загальними положеннями ЦПК України обов`язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Свідок [PERSON] , допитаний в судовому засіданні пояснив, що працює інженером ТОВ ЖЕД «Південна». В грудні 2021 року звернувся [PERSON] та повідомив, що його квартиру заливають зверху. Приїхали з майстром [PERSON] і слюсарем [PERSON] . Зайшовши до квартири [ADDRESS] , дійсно побачили, що в квартирі була мокра стеля в кухні, коридорі та ванній. Піднявшись поверхом вище до кв. [ADDRESS] , де відкрили господарі в квартирі було все сухо. Виявили на кухні два крани, до яких було підключено теплу підлогу. Крани були перекриті. Повідомили власникам кв. [ADDRESS] , що ймовірно причина затоплення є несправність теплої підлоги і запропонували не користуватися теплою підлогою до з`ясування цього питання. Власники [PERSON] заперечував, повідомляв, що можливо це [PERSON] під час ремонту пробив стелю. Але підтвердити чи заперечити це питання не можливо було, оскільки доступу до труби теплої підлоги не було у них. За наслідками огляду був складений акт. [PERSON] підтвердили, що вони користувалися теплою підлогою. У кв. [ADDRESS] на момент огляду проводився ремонт. Розглядали також версію, що можливо протікання з сушарки рушників. Другого разу знову зателефонував [PERSON] , приїхали з слюсарем. Знову мокрі стелі. Зайшли до квартири [ADDRESS] повідомили власникам, що ймовірною причиною є тепла підлога і власник розглядав також версію, що може бути сушарка рушника. Але перевіривши через оглядові люки виключили цю причину. Зі слів власника [PERSON] приїздив в гості онук і він на деякий час включав теплу підлогу. Третій раз зателефонував [PERSON] . Всі обставини були аналогічні попереднім. Але власник [PERSON] заперечував, що користувався теплою підлогою. Наразі, стверджує суду, що причиною затоплення є несправність теплої підлоги. Свідок [PERSON] допитаний в судовому засіданні, пояснив, що працює слюсарем, кровельщиком ТОВ ЖЕД «Південний». Приїхавши за викликом [PERSON] , зафіксували пошкодження в кв. [ADDRESS] . Підіймалися в кв. [ADDRESS] , де була влаштована тепла підлога. Свідок [PERSON] допитана в судовому засіданні пояснила, що працює майстром ТОВ ЖЕД «Південний». Звернувся [PERSON] з приводу затоплення. Виїхали на місце. В кв. [ADDRESS] проводився ремонт, текла вода на кухні, в коридорі і в ванній. Піднявшись до кв. [ADDRESS] , вивили на кухні під вікном крани на теплу підлогу. У суду немає підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, про які повідомив свідок. Дані про його заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні та показання підтверджуються і доповнюються іншими зібраними по справі доказами. Отже, позивач наявними у матеріалах справи, доказами довів, що затоплення сталося внаслідок дій відповідачів, що завдало збитки, розмір яких відповідно до зазначених вище висновку експерта, становить 9114,00 грн. Ці збитки мають бути відшкодовані позивачу, як власнику квартири, яка була пошкоджена внаслідок затоплення. Таким чином, позовні вимоги про відшкодування матеріальних збитків підлягають задоволенню у повному обсязі. Відшкодування завданих затопленням збитків саме у такому розмірі відповідає наданим суду доказам та нормам ст. 22 ЦК України, які визначають, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Розглядаючи позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди суд керується положеннями ст. 23 ЦК України, яка закріплює загальні положення про відшкодування моральної шкоди, визначаючи, що моральна шкода, зокрема, полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. За змістом ч.ч.1-3 ст. 23ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У постанові Верховного Суду від 14.07.2020 року у справі № 460/1061/19 зазначено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.01.1995 року під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п. 5 цієї постанови згідно з загальними підставами цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. З огляду на встановлені обставини суд вважає доведеним, що винні неправомірні дії відповідачів спричинили позивачу душевні страждання, викликані пошкодженням належного його майна. Така моральна шкода виразилася в негативних емоціях для позивачів та переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Крім того, з відповідача слід стягнути судові витрати, а саме: витрати за проведення експертизи та сплату судового збору.

Outcome: approved