Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-04 00:00:00

І. Короткий виклад обставин справи: Громадянка [PERSON] (надалі Позивачка) звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті її [PERSON] , котра померла [INFO] , залишилось спадкове майно, а саме: частки житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , який належав [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.04.2003 року та зареєстроване 25.04.2003 року КП «МРБТІ», що підтверджується Витягом №451283 про реєстрацію права власності на нерухоме майно; земельна ділянка, розташована в [ADDRESS] , площею 0,0526 га у межах згідно з планом, цільове призначення земельної ділянки обслуговування житлового будинку, що належала [PERSON] на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №347939, виданого Мостиською міською радою Львівської області від 15.12.2005 року. Зазначає, що за життя [PERSON] заповіту не складала, своїм майном не розпорядилася. Стверджує, що вона (Позивачка) має намір прийняти спадщину після смерті тітки, однак строк для прийняття спадщини був нею пропущений з поважної причини, оскільки починаючи з листопада 2013 року хворіла та перебувала під наглядом лікаря, що підтверджується даними з медичної картки хворого (історії хвороби). Крім того, з 12.03.2020 року на усій території України запроваджено карантин через спалах у світі коронавірусуCOVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб (постанова Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України коронавірусуCOVID-19» від 11.03.2020 року №211). Також, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Просить суд врахувати той факт, що на даний час вона не може оформити право на спадщину, а тому звернулася до суду з даним позовом. Таким чином, вважає, що строк для прийняття спадщини було пропущений нею з поважних причин, а спадкоємці, які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, відсутні. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті тітки [PERSON] , котра померла [INFO] . ІІ. Позиція учасників справи: В підготовче засідання позивачка не з`явилася, однак подала заяву (зареєстровану канцелярією суду за Вх.№3676 від 29.06.23), в якій підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просить суд їх задоволити та здійснювати розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Мостиської міської ради Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву (зареєстровану канцелярією суду за Вх.№3623 від 26.06.23), в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Третя особа Приватний нотаріус Яксманицький Р.С. у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву (зареєстровану канцелярією суду за Вх.№3675 від 29.06.23), в якій просить суд розглянути справу без його участі, вирішення спору покладає на розсуд суду. ІІІ. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді від 07.06.2023 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху та надано позивачці строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду. Ухвалою судді від 15.06.2023 року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. При цьому суд розглядає справу у загальному порядку, оскільки підстави для заочного розгляду справи відсутні. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. За змістом частини четвертої статті 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статями 206, 207 цього Кодексу. Так, частиною четвертою статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Визнання позову відповідачем - це одностороннє вільне волевиявлення відповідача, спрямоване на припинення спору з позивачем. Право відповідача на визнання позову повністю або частково є виявом принципів диспозитивності і змагальності. Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тобто в даному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні у відповідності до вимог статей 200, 206 ЦПК України. ІV.\~Обставини справи,\~встановлені судом: Суд, дослідивши усі надані йому докази, оцінивши їх з точки зору належності, допустимості і достовірності, а їх сукупність - з точки зору достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому дослідженні усіх обставин справи, які мають значення для правильного вирішення спору,

Outcome: approved