Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~У січні 2023 року Публічне акціонерне товариство акціонерний банк «Укргазбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] про стягнення 3% річних. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 16 травня 2006 року між ВАТ АБ «Укргазбанк», правонаступником якого є ПАТ АБ «Укргазбанк», та [PERSON] був укладений кредитний договір №\~39-ф/06, за умовами якого останній отримав кредит у сумі 25\~137,00 доларів США на строк з 16 травня 2006 року по 16 травня 2011 року зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами виходячи з 12,5 % річних. \~ \~ \~ \~У зв`язку із неналежним виконанням позичальником своїх зобов`язань за кредитним договором, банк звернувся до суду з відповідним позовом про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором. Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2007 року у справі №2-1491/07 стягнуто з [PERSON] на користь АБ «Укргазбанк» основного боргу 134521 грн. 44 коп., 1346 грн. 21 коп. держмита та витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи у розмірі 30 грн., всього: 135997 грн. 65 коп. \~ \~ \~ \~Фактично заборгованість за кредитним договором не погашена, а рішення суду не виконано. Оскільки відповідач не виконав умови кредитного договору та рішення суду, що підтверджується виписками по рахунку, останні, відповідно до приписів\~ст.625 ЦК України, зобов`язані сплатити три проценти річних від простроченої суми, а саме: заборгованість за несвоєчасне погашення заборгованості по кредиту та процентам за рішенням суду за період з 12 березня 2017 року по 22 лютого 2022 року, що становить 34\~381,62 грн. \~ \~ \~ \~Просили суд стягнути [PERSON] заборгованість за кредитним договором в розмірі 34\~381,62 грн.; судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2684,00 грн. покласти на відповідача. \~ \~ \~ \~Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 січня 2023 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. \~ \~ \~ \~Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року здійснено перехід розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, судове засідання призначено на 03 травня 2023 року. У судове засідання представник позивача ПАТ АБ «Укргазбанк» не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача у поданій позовній заяві просили розгляд справи проводити у відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримав, у разі неявки відповідача в судове засідання проти ухвалення заочного рішення не заперечував. У судове\~засідання [PERSON] \~не з`явився.\~Про час\~та місце\~розгляду справи\~повідомлений належним\~чином.\~У судове\~засідання відповідач\~повідомлений також\~шляхом розміщення\~оголошення на\~сайті суду.\~Письмовий відзив\~на позов\~не подав,\~клопотань про\~відкладення розгляду\~справи до\~суду не\~надходило,\~причини неявки\~суду не\~повідомив. Вся інформація про розгляд справи про відкриття провадження, розгляд справи, судові засідання розміщується на сайті суду та є загальнодоступною. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства й всебічно перевіривши обставини справи, розглянувши справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи із наступного. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 16 травня 2006 року між ВАТ АБ «Укргазбанк», правонаступником якого є ПАТ АБ «Укргазбанк», та [PERSON] був укладений кредитний договір №\~39-ф/06, за умовами якого останній отримав кредит у сумі 25\~137,00 доларів США на строк з 16 травня 2006 року по 16 травня 2011 року зі сплатою відсотків за користування кредитними коштами виходячи з 12,5 % річних. \~ \~ \~ \~Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 14 травня 2007 року у справі №2-1491/07 позов АБ «Укргазбанк» задоволено повністю та стягнуто з [PERSON] на користь АБ «Укргазбанк» основного боргу 134521 грн. 44 коп., 1346 грн. 21 коп. держмита та витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи у розмірі 30 грн., всього: 135997 грн. 65 коп. \~ \~ \~ \~У матеріалах справи відсутні докази виконання судового рішення як боржником, так і поручителем. Відповідачі не спростували такі твердження, не подали квитанцій на погашення заборгованості або не надали власного контррозрахунку. З розрахунку заборгованості та виписки по рахунку боржника вбачається, що станом на 10 листопада 2022 року заборгованість по кредитному договору складає 20 270,08 дол. США. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За період з 12 березня 2017 року по 23 лютого 2022 року позивачем нараховано заборгованість з урахуванням індексу інфляції за несвоєчасне погашення кредиту та відсотків в розмірі 34\~381,62 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~частини першої статті 14 ЦК України, цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~За змістом положень\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (стаття 530 ЦК України). \~ \~ \~ \~Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України). \~ \~ \~ \~Відповідно до\~частин першої\~та\~другої статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти. \~ \~ \~ \~За\~частиною першою статті 1049 ЦК України\~позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Згідно зі\~статтею 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). \~ \~ \~ \~Отже, для належного виконання зобов`язання необхідно дотримуватись визначених у договорі строків, зокрема щодо сплати коштів, визначених кредитним договором, а тому прострочення виконання зобов`язання є його порушенням. \~ \~ \~ \~Положеннями\~статті 611 цього Кодексу\~передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Зокрема,\~статтею 625 ЦК України\~врегульовано правові наслідки порушення грошового зобов`язання, які мають особливості. Так, відповідно до наведеної норми боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~Формулювання\~статті 625 ЦК України, коли нарахування процентів тісно пов`язується із застосуванням індексу інфляції, орієнтує на компенсаційний, а не штрафний характер відповідних процентів, а тому 3 % річних не є неустойкою у розумінні положень\~статті 549 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Отже, за змістом наведеної норми закону нараховані на суму боргу інфляційні втрати та 3 % річних виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування ним утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові . \~ \~ \~ \~При цьому в\~статті 625 ЦК України\~визначено загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Норми цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Зазначений висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі №686/21962/15-ц (провадження № 14-16цс18). \~ \~ \~ \~Відповідно до висновків, викладених у постановах Великої Палати Верховного Суду від 28 березня 2018 року у справі №444/9519/12 (провадження №14-10цс18), від 04 липня 2018 року у справі №310/11534/13-ц (провадження №14-154цс18), від 31 жовтня 2018 року у справі №202/4494/16-ц (провадження №14-318цс18), якщо банк використав право вимоги дострокового повернення усієї суми кредиту, що залишилася несплаченою, а також сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 ЦК України, то такими діями кредитор на власний розсуд змінив умови основного зобов`язання щодо строку дії договору, періодичності платежів, порядку сплати процентів за користування кредитом. Кредитодавець втрачає право нараховувати передбачені договором проценти за користування кредитом, а також обумовлену в договорі неустойку у разі пред`явлення вимоги до позичальника про дострокове погашення боргу на підставі\~статті 1050 ЦК України. Разом з тим права та інтереси кредитодавця в таких правовідносинах забезпечуються\~частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання. \~ \~ \~ \~Правовий аналіз положень\~статей 526,\~599,\~611,\~625 ЦК України\~дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених\~статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Зазначена позиція підтверджена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04 липня 2018 року у справі №310/11534/13-ц (провадження №14-154цс18), від 04 червня 2019 року у справі №916/190/18 (провадження №12-302гс18). \~ \~ \~ \~З 17 березня 2022 року набрав чинності\~пункт 18\~«Прикінцеві та перехідні положення»\~ЦК України, яким передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). \~ \~ \~ \~Вимоги Банку про застосування\~ст. 625 ЦК України\~заявлені за період, який не стосується періоду дії в країні воєнного стану. \~ \~ \~ \~За таких обставин, зважаючи на те, що банк використав своє право про дострокове стягнення заборгованості за кредитом, і така заборгованість була стягнута за рішення суду, проте станом на теперішній час не погашена у повному обсязі, у позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення у вигляді стягнення індексу інфляції відповідно до\~ст. 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~Таким чином, врахувавши встановлені судом обставини, що мають значення для правильного вирішення спору,суд установив, що [PERSON] належним чином не виконував зобов`язань за кредитним договором від 16 травня 2006 року №\~39-ф/06, у зв`язку з чим станом на 23.02.2022 року утворилась заборгованість у розмірі 34\~381,62 грн., суд приходить до висновку про необхідність стягнення вказаної заборгованості з відповідача. \~ \~ \~ \~За приписами ч. 2\~ст. 4 Закону України «Про судовий збір»\~ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати, та для позивача при зверненні до суду з даним позовом, станом на 2023 рік, складала 2684,00 грн., тому підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved