Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-28 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Надії Юльянівни, третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Молодчий Ігор Олександрович, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] померла мати позивачки - [PERSON] . Позивачка, як єдиний спадкоємець першої черги у строк відповідно до статті 1261 ЦК звернулась до Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Молодчого Ігора Олександровича, з метою прийняття спадщини, а саме квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . Оскільки позивачка не має юридичної освіти та була необізнана щодо порядку прийняття спадщини, їй пояснили, що вона повинна зібрати відповідні документи та подати їх до державного нотаріуса протягом шести місяців з часу відкриття спадщини. Довіряючи фахівцям нотаріальної контори позивачка вважала, що зможе подати заяву про прийняття спадщини у вказаний час, не пропустивши при цьому строк. Після початку повномоштабного вторгнення 24 лютого 2022 року позивачка була змушена евакуюватися разом із малолітньою дитиною-сином [PERSON] , та перетнула кордон з Польщею 08 березня 2022 року. Весь час до моменту повернення в Україну, знаходились у місті Грифіно, Західнопоморського воєводства, працювала за контрактом, підписаним до кінця 2022 року, не мала змоги звернутися до Консульства України, по причині його відсутності в місті мешкання позивачки та постійного догляду за малолітнім сином. Водночас, розуміючи, що не зможе повернутися до України в термін закінчення строку подачі документів на прийняття спадщини, 08 червня 2022 року через Вайбер звернулась за консультацією до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Молодчого І.О., який, у свою чергу, повідомив, що терміни подачі документів змінились, та позивачка може звернутись для подачі на прийняття спадщини в термін три місяці після закінчення війни та скасування воєнного стану. Після повернення до України, 02 лютого 2023 року позивачка звернулась із заявою про прийняття спадщини та відповідними документами до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківській області Гончаренко Надії Юльянівні, яка прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачка пропустила строк на прийняття спадщини. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 березня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю., третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Молодчий І.О., про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. 27 квітня 2023 року на адресу суду від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. надійшов відзив на позовну заяву. Відзив мотивовано тим, що у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами, тим більш відповідачами і не повинні залучатися до участі у справі. Посилається на роз`яснення Пленуму Верховного Суду України: п.2 та п.18 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 та п.5 постанови № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення». У зв`язку із тим, що рішення по цій справі не буде ніяким чином впливати на права нотаріуса і обов`язки, просить суд розглядати справу без її участі. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином відповідно до вимог статті 128 ЦПК України. Подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить задовольнити повністю, справу розглянути за її відсутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідачка - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. у судове засідання не з`явилась, про час, дату, місце судового засідання була повідомлена своєчасно та належним чином у встановленому законом порядку відповідно вимог статті 128 ЦПК України. У відзиві просила розглядати справу без її участі. Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Молодчий І.О. у судове засідання не з`явився, про час, дату, місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином у встановленому законом порядку відповідно вимог статті 128 ЦПК України. Надав до суду заяву, в якій зазначив, що жодних заперечень щодо предмета спору не має, просить розглянути справу у його відсутність, у зв`язку із завантаженістю. Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, як кожен окремо так і у їх сукупності, судом встановлено наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Згідно зі свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 12). [PERSON] 21 листопада 2009 року уклала шлюб з [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції Харківської області, актовий запис № 177. Після державної реєстрації шлюбу, позивачу присвоєно прізвище чоловіка [PERSON] (а.с. 10). Постановою про відмову у вчиненні нтаріальної дії приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Н.Ю. від 02 лютого 2023 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилось після смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] , у зв`язку з відсутністю документів (інформації), які підтверджують факт прийняття спадщини. (а.с. 5). Згідно з інформаційною довідкою з реєстру територіальної громади м. Харкова, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована за адресою [ADDRESS] . (а.с. 6). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 01 лютого 2023 року, сформованої [PERSON] , інформація відсутня (а.с. 7). Згідно з інформаційноїдовідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 01 лютого 2023 року, сформованої [PERSON] , інформація відсутня (а.с. 8). До матеріалів справи також суду надано копію дубліката картки фізичної особи-платника податків [PERSON] , копію паспорта [PERSON] , копію закордоного паспорта [PERSON] , копію закордоного паспорта [PERSON] , копію трудового договору, скріншоти переписки з приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Молодчим І.О. (а.с. 9-16). Щодо позовних вимог [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які пред`явлені до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Надії Юльянівни, суд доходить висновку, що в задоволенні позову слід відмовити, зважаючи на наступне. Відповідно до частин першої та другої статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Тлумачення змісту статті 51 ЦПК України свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом. Відповідач - це особа, яка, на думку позивача, або відповідного правоуповноваженого суб`єкта, порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї. Частинами першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропущення\~строку для\~прийняття спадщини\~визначені статтею1272 ЦК України. Частиною першою статті 1272 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як роз`яснив судам Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Разом із тим, у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При цьому процесуальний статус відповідача і третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різними. Належними відповідачами\~у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18). Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, [PERSON] єдиним відповідачем зазначила приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гончаренко Надію Юльянівну. Між тим, під час розгляду справи він мала можливість заявити клопотання про заміну неналежного відповідача належним, а саме територіальної громади у випадку відсутності звернення інших спадкоємців до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Отже визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. При цьому обов`язком суду є встановлення належності відповідачів та їх заміна у разі необхідності, або залучення співвідповідачів. Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Відповідно до частини третьої статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Позивачка [PERSON] скористалась своїм правом та подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу за її відсутності. При цьому, спадкоємців, які прийняли спадщину, а за їх відсутності - територіальну громаду в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, до участі у даній справі в якості відповідача (співвідповідача) не було залучено, відповідного клопотання позивачкою під час розгляду справи заявлено не було. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. За результатами розгляду справи суд відмовляє у позові до неналежного відповідача та приймає рішення щодо суті заявлених до належного відповідача вимог (постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (пункт 40), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц ) пункт 31.10), від 30 січня 2019 року у справі № 552/6381/17 (пункт 39). Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову (постанова Верховного Суду від 29 cерпня 2019 року у справі № 642/6181/16-ц). Вищевикладене також узгоджується з правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 03 травня 2022 року у справі № 736/1432/20 (провадження № 61-18506св21). При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). За таких обставин, суд доходить висновку про те, що позовні вимоги пред`явлені [PERSON] до неналежного відповідача, що є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову. Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити, що нотаріус не є належним відповідачем у справі, оскільки нотаріус може залучатися до судового провадження в якості відповідача лише у разі оскарження відмови у вчиненні нотаріальної дії, а також при розгляді позовів про відшкодування майнової шкоди нотаріусом. В інших випадках нотаріус залучається в якості третьої особи. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є окремою підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача. На підставі вищевикладеного суд доходить висновку про наявність підстав для відмови в задоволенні позову. Відповідно до статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові - покладаються на позивача.

Outcome: dismissed