Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-16 00:00:00

\~ \~ \~ \~ \~ \~Представник позивача\~ [PERSON] \~ [PERSON] \~звернулась до\~суду із\~позовними вимогами\~до [PERSON] \~про визнання\~права власності\~на спадкове\~майно у вигляду квартири [ADDRESS] та грошові вклади, які знаходяться в філії Одеського обласного управління АТ «ОЩАДБАНК». В ході судового розгляду справи із зустрічними вимоги звернулася [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , де просила визнати за нею право власності на квартиру [ADDRESS] , як добросовісний набувач. Також із зустрічними вимоги також звернулася [PERSON] до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , де просить визнати за нею право власності на житловий будинок із надвірними спорудами [ADDRESS] та присадибну земельну ділянку. Сторони по справі не заперечували проти задоволення первісних позовних вимог та зустрічних позовних вимог, просили розглянути справу без їх участі, про що надали відповідні заяви. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити при проведенні підготовчого судового засідання. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: копія довідки КП «РБТІ» від 11.02.2016р.; копія свідоцтва про народження [PERSON] ; копія свідоцтва про укладання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] ; копія свідоцтва про народження [PERSON] ; копія свідоцтва про народження [PERSON] ; копія звіту про проведення незалежної оцінки вартості квартири; копія витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 14.04.2020р.; копія заповіту [PERSON] від 01.08.1980р. складеного на ім`я [PERSON] ; копія паспорту гр.. України [PERSON] ; копія паспорту гр.. України [PERSON] ; копія свідоцтва про смерть [PERSON] ; копія технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] ; копія свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 04.01.1994р.; копія свідоцтва про шлюб між [PERSON] та [PERSON] ; копія договору № 63525615 на вклад «КЛАСИЧНИЙ» на ім`я [PERSON] ; копія свідоцтва про смерть [PERSON] ; копія свідоцтва про одруження між [PERSON] та [PERSON] ; копія свідоцтва про смерть [PERSON] ; копія свідоцтва про народження [PERSON] ; копія свідоцтва про смерть [PERSON] ; копія договору купівлі продажу від 31.07.2022р.; копія акту прийому передання за договором купівлі продажу від 31.07.2022р.; копія договору купівлі продажу від 31.07.2022р. укладений між [PERSON] та [PERSON] ; копія акту прийому передання за договором купівлі продажу від 31.07.2022р.; копія паспорту гр. України [PERSON] ; копія паспорту гр. України [PERSON] ; копія паспорту гр. України [PERSON] ; копія свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.06.2022р., зареєстроване в реєстрі за № 789; копія свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.06.2022р., зареєстроване в реєстрі за № 788; копія витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.06.2022р.; копія технічного паспорту на житловий будинок із надвірним спорудами [ADDRESS] ; копія постанови державного нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 14.08.2021р.; копія спадкової справи № 85/2020, яка відкрита після смерті [PERSON] . Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , яка є тіткою позивача. За життя їй належала квартира [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 04.01.1994р. та грошові вклади, які знаходяться в філії Одеського обласного управління АТ «ОЩАДБАНК». Після її смерті відкрилась спадщина на вищезазначене майно. На випадок\~смерті [PERSON] \~не розпорядилась\~належним їй\~майном,\~заповіту не\~залишила.\~Тому спадкоємство\~здійснюється за\~законом.\~Спадкоємців з\~першої по\~четверту після\~її смерті\~немає.\~Позивач за\~первісним позовом\~ [PERSON] \~та її\~брат [PERSON] \~є спадкоємцями\~п`ятої черги\~за законом.\~Позивач як\~племінниця здійснювала\~догляд за\~тіткою повністю\~утримувала [PERSON] .\~Так,\~позивач як\~спадкоємиця п`ятої\~черги у\~встановлений законодавством\~строк звернулась\~до нотаріусу\~із заявою\~про прийняття\~спадщини.\~За заявою\~позивача була\~відкрита спадкова\~справа №\~85/2020.\~Відповідач [PERSON] \~на спадщину\~не претендував.\~Згодом,\~ [PERSON] звернулась до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину, однак їй в цьому було відмовлено з причин відсутності оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно, про що нотаріусом була винесена відповідна постанова. Таким чином, [PERSON] прийняла спадщину у вигляді квартири та вкладів в банку та не заявила про відмову від неї. Так, в ході судового розгляду справи, [PERSON] подала зустрічний позов до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 31.07.2022р. між нею та [PERSON] була досягнута домовленість про купівлю-продаж квартири [ADDRESS] . Згідно п.6.1. Договору Покупець повідомив Продавця, що рахунок за придбання квартири [ADDRESS] на ім`я [PERSON] , проведено третьою особою [PERSON] , а Продавець погодився в повному обсязі отримати від третьої особи вартість за зазначену квартиру. Фінансових або будь яких інших претензій з приводжу проведеного розрахунку сторони одна до одної не мають. Так як, згідно законодавства подібні договори підлягають нотаріальному посвідченню, позивач запропонувала [PERSON] , привести їх домовленість у відповідності до вимог закону. Однак, з`ясувалось, що [PERSON] не завершила оформлення спадкових прав після смерті [PERSON] . Про ці обставини [PERSON] не було відомо до укладання договору. Таким чином, на момент оформлення сторонами договору купівлі-продажу нерухомого майна відповідач (продавець) не мала на це право. Враховуючи вищенаведене, позивач за зустрічним позовом [PERSON] була вимушена звернутися із позовом до суду. Крім того, в ході судового розгляду справи, [PERSON] подала зустрічний позов до [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання права власності на нерухоме майно. Із заяви [PERSON] , встановлено, що вона повідомлена про те, що її матір [PERSON] придбала квартиру [ADDRESS] за рахунок житлового будинку [ADDRESS] та земельної ділянки. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 31.07.2022р. між нею та представником відповідача [PERSON] , яка діяла від імені [PERSON] , на підставі довіреності - була досягнута домовленість про купівлю-продаж житлового будинку [ADDRESS] та присадибної земельної ділянки. Позивач за зустрічним позовом [PERSON] вступила у володіння та користування зазначеним майном. Сторони також домовились, що пізніше оформлять договір купівлі-продажу в нотаріальному порядку. Через деякий час [PERSON] звернулась до [PERSON] та її представника, з метою посвідчення правочину у нотаріальному порядку, але вони не з`явились до нотаріальної контори, досі ухиляються від його посвідчення. Таким чином, [PERSON] свідомо ухиляється від нотаріального посвідчення договору, тому позивач звернулась із позовом до суду, для захисту своїх порушених прав. Вивчивши матеріали справи та надані документи, суд приходить до висновку про задоволення частково первісних позовних вимог [PERSON] та задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] та [PERSON] у повному обсязі. Оскільки щодо позовних вимог, обставин справи сторони не заперечують, визнають їх, суд вважає, що факти, які обґрунтовують заявлені вимоги і мають значення для справи встановлені, у зв`язку із чим немає необхідності у підтвердженні їх доказами засобом дослідження показань свідків. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст. 1261-1265 ЦК України (ст. 1223 ЦК України). Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно поживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.ст. 1270 ЦК України, він не заявив відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Як було встановлено судом, сторони за первісним позовом [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями за законом п`ятої черги після смерті тітки [PERSON] , померлого [INFO] . Прийняття спадщини є фактом, яке відображає волю спадкоємця придбати майно після смерті спадкодавця. Так, [PERSON] прийняла спадщину відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України у вигляді квартири та вкладів в банку та не заявила про відмову від неї. Відповідач на спадщину не претендував. Однак, як з`ясувалось в ході судового розгляду справи, [PERSON] не встигнувши оформити право на спадкове майно, продала спірну квартиру позивачу за зустрічним позовом [PERSON] , про що не заперечувала, тому суд задовольняє за нею лише право власності на спадкове майно у вигляді грошових вкладів. Щодо зустрічних вимог [PERSON] , судом встановлено, що при укладанні договору купівлі-продажу була досягнута угода по всіх істотних умовах: [PERSON] передані гроші , а [PERSON] об`єкт нерухомості. [PERSON] жодного разу не висунула вимоги щодо повернення вказаного нерухомого майна, не заперечувала проти визнання права власності за позивачем. Відповідно ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до\~статті 388\~цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. На підставі ч.1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно:\~було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння;\~було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння;\~вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.\~ Частиною 1 ст. 397 ЦК України, передбачено, що володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе. Згідно ч. 3 ст. 397 ЦК України, фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду. Так, [PERSON] набула право власності на квартиру [ADDRESS] , в порядку ст. 330 ЦК України, як добросовісні набувачі, придбавши об`єкт нерухомості у відповідача, який вона фактично не мала права відчужувати. Щодо зустрічних вимог [PERSON] , судом встановлено, матір відповідача [PERSON] за зустрічним позовом - [PERSON] придбала квартиру [ADDRESS] на своє імя за рахунок спірного житлового будинку та земельної ділянки. Згідно ст. 657 ЦК України, договір купівлі-продажу повинен бути укладений у письмовій формі і посвідчений нотаріально, якщо хоча б однією із сторін є громадянин, і недотримання цієї вимоги є підставою для визнання укладеного договору недійсним. Разом із тим, між сторонами була досягнута взаємо згода за всіх істотних умов договору, покупець передала продавцю обумовлену суму, а продавець передав покупцю нерухомість в натурі. Після укладання договору між [PERSON] та [PERSON] , яка діяла в інтересах [PERSON] від 31.07.2022р. позивач за зустрічним позовом [PERSON] , фактично вступила в управління та володіння нерухомістю, тобто правочин між сторонами відбувся. Оскільки на момент укладення угоди сторони не мали змоги засвідчити правочин нотаріально, вони домовилися зробити це згодом. З метою нотаріального засвідчення правочину [PERSON] запропонувала відповідачу [PERSON] привести їх домовленість у відповідності до вимог законодавства, однак з незалежних від неї обставин, зробити це не вдалося, оскільки відповідач свідомо ухиляється від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу. Враховуючи вищенаведене, [PERSON] вимушена була звернутися із позовом до суду за для захисту своїх порушених прав. Згідно ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. З урахуванням викладених сторонами та досліджених у судовому засіданні обставин, суд вважає можливим задовольнити первісні вимоги частково та зустрічні позовні вимоги у повному обсязі.

Outcome: partial