Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-04 00:00:00

Виклад позиції позивача. [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до Немирівської міської ради про надання додаткового строку для прийняття спадщини за законом, мотивуючи її тим, що [INFO] помер її батько, [PERSON] , який проживав у селі Мухівці, Немирівського району (свідоцтво про смерть серія [NUMBER] від 01.09.2014 року). Позивачка на той час проживала за місцем реєстрації у смт. Шпиків, Тульчинського району. Після похорону батька позивачка повернулась на роботу та в подальшому планувала звернутись до нотаріуса для оформлення спадщини. Так як її батьки жили у незареєстрованому шлюбі, то позивачка є єдиним спадкоємцем майна батька за законом (Довідка Муховецької сільської ради №901 від 01.09.2014 р.) Однак лише за місяць після смерті батька мати позивачки, [PERSON] (дівоче прізвище - [PERSON] ), важко захворіла і позивачка змушена була доглядати лежачу маму. А у грудні 2014 року мати позивачки померла і [PERSON] займалась похованням та іншими організаційними питання. Таким чином більшість часу із 6 місяців, наданих законодавством для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, позивачка була зайнята доглядом, лікуванням та похованням матері. Такі важкі сімейні обставини і стали причиною пропуску терміну для звернення до нотаріуса. Після смерті батька Позивачки залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки площею 1,6538га., яка розташована на території Немирівської ОТГ (колишньої Муховецької сільської ради), Вінницького району, Вінницької області, (Державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯА№ 109993 від 29 березня 2005 року). У 2021 році Позивачка звернувся до нотаріальної контори за місцем смерті спадкодавця з приводу видачі свідоцтва про право на спадщину, проте отримала відмову оскільки прізвище її батька у свідоцтві про смерть та у державному акті на землю різнились через неправильний переклад. Так, Вінницьким міським судом Вінницької області 26.01.2022 року прийнято рішення, яким встановлено юридичні факти щодо родинних відносин та належності правовстановлюючого документа її батьку [PERSON] . В подальшому Позивачка повторно звернулась до Немирівської ДНК із заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину та отримала роз`яснення про неможливість відкриття спадкової справи, оскільки нею був пропущений 6-ти місячний термін від дня відкриття спадщини. Виклад позиції відповідача. Представник відповідача Немирівської міської ради відзив на позов із викладенням своїх заперечень щодо заявлених позовних вимог до суду не подав, не дивлячись на пропозицію суду, викладену в ухвалі від 01.06.2023 року. Заяви, клопотання позивача, відповідача Від позивача та відповідача заяв і клопотань по справі не надходило. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді від 01.06.2023 року прийнято до розгляду вище вказану позовну заяву та призначено підготовче засідання по справі. В підготовче судове засідання сторони по справі не з`явилися, від представника позивача, адвоката Петренко О.М. 04.07.2023 року на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Від представника відповідача Немирівської міської ради 21.06.2023 року надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги визнали, не заперечують проти їх задоволення. Згідно з частиною 3 статті 211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. У такому разі фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності з вимогами частини 2 статті 247 ЦПК України, не здійснюється. Згідно ч.1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. В підготовчому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати, суд вирішив здійснювати підготовче засідання у відсутність сторін. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази Так як від відповідачів подана заява про визнання позову, тому суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи та ухвалення судового рішення у підготовчому судовому засіданні, відповідно до вимог ч.4 ст.206 ЦПК України, немає. Дослідивши матеріали справи, а саме свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 01 вересня 2014 року (а.с.11), свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 31 липня 1993 року (а.с.12), свідоцтво про народження серії [NUMBER] від 15 травня 1976 року (а.с.12), свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 12 грудня 2014 року (а.с.13), свідоцтво про одруження серії [NUMBER] від 18 вересня 1966 року (а.с.14), довідку, видану виконкомом Муховецької сільської ради Вінницької області від 01 вересня 2014 року (а.с.15), рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 26.01.2022 року у справі № 148/2193/21 (а.с.16-17), роз`яснення державного нотаріуса Немирівської державної нотаріальної контори Кнап Л.П. від 06.12.2022 року (а.с.19), інформаційна довідка зі спадкового реєстру від 06.12.2022 року (а.с.20) та враховуючи заяву про визнання позову відповідачами, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч.5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкодавцеві з часу відкриття спадщини . Частиною першою статті 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року N 7 "Про судову практику у справах про спадкування" судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Висновки суду Оскільки позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, тому позовні вимоги обґрунтовані та такі, що підлягають до задоволення. Розподіл судових витрат Відповідно до ч.1ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Згідно з вимогами ст.141 ЦПК України, судові витрати залишити за позивачем [PERSON] .

Outcome: approved