Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-10 00:00:00

14 березня 2023 року позивач [PERSON] , через свого уповноваженого представника [PERSON] , звернувся до Згурівського районного суду Київської області із вищевказаною позовною заявою, в якій просить визначити йому додатковий строк протягом одного місяця, достатній для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , яка до дня смерті була зареєстрована та фактично проживала в селі Лизогубова Слобода Броварського району Київської області. Після її смерті відкрилася спадщина щодо майна померлої. 14 лютого 2023 року позивач поштою отримав ухвалу Згурівського районного суду Київської області від 30.01.2023 по цивільній справі № 365/33/23 про відкриття провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Згурівської селищної ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. В позовній заяві позивачем було зазначено, що [PERSON] , яка померла [INFO] , заповіла своїм внукам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних частках кожному земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. В додатках до позовної заяви було додано копію заповіту від 21.02.2017, який зареєстровано в реєстрі за № 3 та який посвідчено секретарем Лизогубовослобідської сільської ради Згурівського району Київської області. Згідно копії заповіту встановлено, що 21.02.2017 [PERSON] заповіла земельну ділянку пай, в розмірі 3,7032 га, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку Серії ЯА № 499161, своїм онукам [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних частинах кожному. Саме 14.02.2023 позивач дізнався про наявність цього заповіту. 16 лютого 2023 року позивач отримав Свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 16.02.2023. 16 лютого 2023 року позивач також звернувся до Згурівської селищної ради з метою підтвердження наявності такого заповіту та отримання примірника заповіту для оформлення спадщини. Позивачу було повідомлено, що нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту. 23 лютого 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Ківало І.В. з метою оформлення спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Нотаріус повідомила позивачу, що він пропустив встановлений законодавством строк для прийняття спадщини та рекомендувала звернутись до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач своєчасно не скористався своїм правом і не подавав своєчасно відповідну заяву до нотаріальної контори в зв`язку з тим, що позивачу не було відомо щодо наявності відповідного заповіту, про наявність якого дізнався 14.02.2023. Крім він є онуком померлої, тобто спадкоємцем другої черги, але при цьому є ще спадкоємці першої черги діти спадкодавця. Ухвалою судді Згурівського районного суду Київської області від 15.03.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача [PERSON] , [PERSON] , учасникам справи встановлено строки для подання заяв по суті справи, задоволено клопотання про витребування доказів. Ухвалою від 03.05.2023 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Ухвалою від 16.05.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання учасники справи не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені у встановленому законом порядку. Представник позивача [PERSON] адвокат Дембовський В.І., направив до суду заяву, в якій просить суд розглянути цивільну справу без участі позивача та його представника на підставі наявних у справі матеріалів, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Представник відповідача Згурівської селищної ради В. Мокронос, направив до суду клопотання, в якому зазначив, що відповідач визнає заявлені позовні вимоги, наслідки визнання позову йому відомі та зрозумілі, просив проводити розгляд справи без участі представника відповідача та не стягувати з відповідача судові витрати. Треті особи:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~направили до\~суду клопотання\~про розгляд\~справи без\~їх участі\~напідставі наявних у справі матеріалів, щодо задоволення позовних вимог не заперечують. Суд визнав можливим розглядати справу у відсутність учасників справи, оскільки у справі є достатньо матеріалів про права та правовідносини сторін та їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з відсутністю сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі ч. 4 ст. 206 ЦПК України, враховуючи\~ визнання позову відповідачем, суд вважає за можливе ухвалити рішення про задоволення позову. Обставини, викладені в позові підтверджуються дослідженими судом письмовими доказами. Судом встановлено, що [INFO] померла бабуся позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (повторно) серії [NUMBER] , виданого 16.02.2023 Яготинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) (а.с. 10 копія свідоцтва про смерть, а.с. 8, 9 копії свідоцтв про народження). Після смерті [PERSON] позивачу [PERSON] , а також третім особам [PERSON] та [PERSON] відкрилася спадщина за заповітом. Так, відповідно заповіту [PERSON] від 21 лютого 2017 року, посвідченого секретарем Лизогубовослобідської сільської ради Годунок Н.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 3, [PERSON] заповіла внукам [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , земельну ділянку пай в розмірі 3,7032 га, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку Серія ЯА № 499161 (а.с. 50 копія заповіту, а.с. 19 копія державного акта). Заповіт є чинним (а.с. 53 Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 05.05.2023). З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що станом на 05.05.2023 спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла у 2022 році, не заводилась, свідоцтва про право на спадщину не видавались (а.с. 52). 23 лютого 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Ківало І.В. з усною заявою по питанню оформлення спадщини після смерті бабусі - [PERSON] . Нотаріус відмовив [PERSON] в оформленні спадщини у зв`язку з тим, що він із заявою про прийняття спадщини в шестимісячний термін не звертався і на час смерті спадкодавці разом з нею не проживав, та рекомендував звернутись до суду (а.с. 12 копія відмови нотаріуса). Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач [PERSON] не знав про існування заповіту [PERSON] на його користь до 14.02.2023. Крім того, він є онуком [PERSON] , в той час як є спадкоємці першої черги діти померлої, а тому із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк він не звертався. В силу ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Згідно\~зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~не подав заяву про прийняття спадщини він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. В п. 23 вищенаведеної\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7\~роз`яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Верховний Суд у своїй постанові від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), з посиланням на постанову Верховного Суду України від 23.08.2017 № 6-1320цс17, зазначає, що за змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до положень\~статті 63 Закону України «Про нотаріат»\~в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена\~\~ на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій,\~\~також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина. За життя [PERSON] розпорядилась належним їй майном на випадок смерті, зокрема склала заповіт, яким заповіла своїм онукам [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належну їй на праві власності земельну ділянку. Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, спадкоємці про відкриття спадщини не повідомлялись. Позивач [PERSON] не є спадкоємцем першої черги спадкування за законом, про існування заповіту померлої на його користь дізнався 14.02.2023, після закінчення шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Нотаріус відмовив позивачу в оформленні спадщини за заповітом у зв`язку з пропуском строку на її прийняття. З огляду на вищезазначене, враховуючи визнання позову відповідачем, яке прийняте судом, оцінивши докази та проаналізувавши обставини справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення повністю. На підставі викладеного,

Outcome: approved