Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-10 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника адвоката Мирось С.В. звернулась до суду з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД», третьої особи на стороні відповідача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності, відповідно до якого просить: визнати недійсними електронні торги за лотом № 412851, оформлені протоколом електронних торгів за № 476328 від 22.04.2020 про продаж житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 к.в.м з надвірними будівлями, що по [ADDRESS] за ціною 827 200,00 грн., проведені ДП «СЕТАМ» в рамках виконавчого провадження за № 60896392 від 16.12.2019; скасувати рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Куксіна С.Ю. про видачу Свідоцтва від 27.04.2020, зареєстроване в реєстрі за № 1539, яким посвідчено право власності Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» (код ЄДРПОУ - 43597008) на житловий будинок літ. «А-2» загальною площею 289,9 кв.м. з надвірними будівлями по [ADDRESS] та на підставі якого 27.04.2020 до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис за № 52067681 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу); стягнути з відповідачів на користь позивача [PERSON] , судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 18.08.2009 у справі № 2-3728/09 з позивача на користь ПАТ «ОТП Банк» було стягнуто заборгованість за кредитним договором у розмірі 2\~447 428,10 грн., а також судові витрати у сумі 1 950,00 грн. Заочне рішення набуло чинності та 14.12.2009 Київським районним судом м. Харкова було видано виконавчий лист № 2-3728/09/07. В подальшому, на підставі договору про відступлення права вимоги від 07.06.2010, укладеного між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторинг Україна», останньому було відступлено право вимог за кредитними договорами, у тому числі право вимоги за кредитним договором № ML700/898/2007 від 27.09.2007, укладеним між ПАТ «ОТП Банк» та [PERSON] . Зазначив, що виконавчий лист № 2-3728/09/07 перебував на виконанні у приватного виконавця Близнюкова Ю.В., проте 18.10.2019 було прийнято постанову про повернення виконавчого листа стягувачу ТОВ «ОТП Факторинг Україна». Заявник вказує, що 04.04.2020 позивач випадково дізналась на онлайн-платформі ДП «СЕТАМ», що на 22.04.2020 призначено проведення повторних електронних торгів з продажу належного їй житлового будинку та те, що на цей час на виконанні у приватного виконавця Кудряшова Д.В. перебуває виконавче провадження № 60896392 за виконавчим листом № 2-3728/09/07. Вважає, що виставлення на торги майна боржника порушує права позивача, оскільки їй не було відомо про відкриття провадження, її не повідомляли про проведення прилюдних торгів. Також, зазначає, що підставою для подання цього позову було порушення прав позивача як сторони виконавчого провадження № 60896392 у зв`язку із неповідомленням її як про передачу на реалізацію з прилюдним торгів належного нерухомого майна, так і взагалі про відкриття виконавчого провадження. Вказує, що до заяви про відкриття виконавчого провадження було додано оригінал платіжного доручення № 2796 від 28.11.2019 на суму 41 730,00 грн. із призначенням платежу «Сплата авансового внеску згідно ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про виконавче провадження» відносно [PERSON] », платником якого є ТОВ «ОТП Факторинг Україна», отримувач - [PERSON] , а не приватний виконавець Кудряшов Д.В. Після ознайомлення представника скаржника з матеріалами виконавчого провадження ним було встановлено, що 16.12.2019 приватному виконавцю Кудряшову Д.В. надійшла заява за підписом Камінської М.І. як представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання виконавчого листа № 2-3728/09/07, виданого Київським районним судом м. Харкова 14.12.2009. Серед долучених до заяви документів була наявна копія довіреності від 12.12.2018, виданої ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на ім`я [PERSON] , строк дії якої закінчився 12.12.2019. Тобто, наголошує, що приватний виконавець повинен був повернути заяву стягувачу без її прийняття на підставі ч. 4 ст. 4 ЗУ «Про виконавче провадження», п. 4 Розділу ІІ Інструкції з організації примусового виконання рішень, оскільки її подано не уповноваженою особою (закінчення строку дії довіреності). Також зазначив, що приватний виконавець Кудряшов Д.В. не здійснив жодних заходів щодо належного направлення боржнику вказаної постанов виконавчого провадження, тобто належним чином не повідомив її про проведені виконавчі дії. Тотожні доводи позивача стосуються повідомлення боржника про результати оцінки майна від 06.02.2020 та проведення самих торгів. Вважає, що Звіт про оцінку майна за № 04/20 від 06.02.2020, виготовлений суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П [PERSON] , складений із заниженням ринкової вартості. Надала до суду висновок експертного оціночно-будівельного дослідження за № 4425, виготовленого Харківським НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса за особистим замовленням позивача, ринкова вартість нерухомого майна житлового будинку за адресою: [ADDRESS] для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку без урахування ПДВ складає 4\~796 000,00 грн. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.05.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. (а.с. 122 т. 1). Ухвалою судді від 28.05.2020 відкрито загальне позовне провадження у вказаній цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с. 125 т. 1). Представником позивача - адвокатом Мирось С.В. одночасно з поданням позовної заяви подано заяву про забезпечення позову, яку ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.05.2020 задоволено у повному обсязі (а.с. 127-130 т. 1). 23.06.2020 засобами поштового зв`язку до суду надійшов Відзив представника ДП «СЕТАМ» на позовну заяву (а.с. 140-144 т. 1). В обґрунтування відзиву представник зазначив, що ДП «Сетам» 22.04.2020 були проведені електронні торги за лотом № 412851 з реалізації предмета іпотеки, а саме: житлового будинку літ. «А-2» загальною площею 298,9 кв.м. з надвірними будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Приватним виконавцем було повідомлено заявника про результати оцінки майна листом від 07.02.2020. Вказав, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної в заявці відповідають посадові особи ВДВС. ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом ДВС чи приватним виконавцем. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організаторів торгів перевіряти законність дій державного чи приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Також, наголошував, що заявник зазначає, що ДП «Сетам» не повідомлено боржника про проведення прилюдних торгів, проте це не відповідає дійсності, оскільки ДП «Сетам» направив заявнику повідомлення про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна за лотом № 412851 листом від 31.03.2020 № 2358/17-18-20. Зазначає, що оцінка вартості майна відповідно до Звіту про оцінку майна за № 04/20 від 06.02.2020, виготовлений суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П [PERSON] проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості спірного майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості спірного майна для його реалізації, як арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів, у той час як висновок експертного оціночно-будівельного дослідження за № 4425, виготовленого Харківським НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса не враховує факт арешту і примусової реалізації зазначеного майна, вимушені умови продажу тощо. Вказує, що дії виконавця щодо визначення вартості майна у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб оскарження. 02.07.2020 засобами поштового зв`язку до суду надійшла відповідь представника позивача адвоката Мирось С.В. на відзив представника ДП «СЕТАМ» (а.с. 181-187 т. 1), у якій представник позивача просив у прийнятті до розгляду відзиву за підписом представника ДП «СЕТАМ» в особі Конепуд Д.В. на позовну заяву [PERSON] по справі № 953/8288/20 - відмовити, у зв`язку з недоведеністю повноважень останнього, як адвоката, тобто особи, яка має право на представництво інтересів сторони, зокрема, як відповідача у даній справі. 16.07.2020 до суду надійшов відзив приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д.В. на позовну заяву (а.с. 5-10 т. 2). У відзиві відповідач приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Кудряшов Д.В. просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що дії приватного виконавця виконані з додержанням вимог ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про виконавче провадження». Зазначив, що виконавчий лист по справі № 2-3828/09/07 повністю відповідає вимогам ст. 4 ЗУ № 1404-VІІІ. 18.12.2019 приватним виконавцем направлено на адресу боржника постанову про відкриття виконавчого провадження № 60896392 рекомендованим листом за № 6100352331879. Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про виконавче провадження» боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому листі. Така норма спеціально була запроваджена для забезпечення виконання рішень боржниками, які відмовляються отримувати поштову кореспонденцію. Належним документом надання послуг поштового зв`язку є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкту поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. Тому фіскальний чек відділення поштового зв`язку від 18.12.2019 є належним та допустимим доказом надсилання рекомендованого конверту № 6100352331879. Ухвалою суду від 17.07.2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» (а.с. 77 т. 2). 17.07.2020 року директором ТОВ «АКВАКЛАД» подано до суду заперечення на позовну заяву (а.с. 89-95 т.2), у яких представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову [PERSON] посилаючись, зокрема, на те, що 13.12.2019 на ім`я [PERSON] ТОВ «ОТП Факторинг Україна» видано довіреність, якою надано повноваження подавати та отримувати документи, підписувати та подавати позови, заяви та скарги (в тому числі, але не виключно апеляційні та касаційні скарги, відзиви, заяви про перегляд рішень за нововиявленими обставинами, заяви про вчинення нотаріальних дій), засвідчувати копії документів своїм підписом без проставлення відтиску печатки Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії, брати участь в судових засіданнях, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, заявляти клопотання, давати усні та письмові пояснення, наводити свої доводи і міркування з усіх питань, збільшувати розмір позовних вимог, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників процесу, одержувати судові рішення, ухвали, постанови, виконавчі документи, подавати виконавчі документи для виконання та інше. Так, 16.12.2019 [PERSON] надійшла заява за підписом [PERSON] про примусове виконання виконавчого листа № 2-3728/09, виданого 14.12.2009 Київським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором у розмірі 2 447 428,10 грн., 1 700,00 грн. сплаченого державного мита, а також 250,00 грн. - за сплату інформаційно-технічних послуг. Приватним виконавцем в порядку ст. 15 Закону № 1404-VIII, п. 10 Інструкції перевірено повноваження представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про що здійснено відмітку на екземплярі заяви про відкриття виконавчого провадження. Після встановлення даних представника, оригінал довіреності був повернутий. Представник відповідача зазначає, що виконавчий лист по справі № 2-9894/09 повністю відповідає вимогам статті 4 Закону № 1404-VIII. Статтею 18 Закону № 1404-VIII передбачено, що виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 26 Закону № 1404-VIII, виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону за заявою стягувача про примусове виконання рішення. Так, частиною третьою статті 26 Закону № 1404-VIII унормовано, що в заяві про примусове виконання рішення стягувач має право зазначити відомості, що ідентифікують боржника чи можуть сприяти примусовому виконанню рішення (рахунок боржника, місце роботи чи отримання ним інших доходів, конкретне майно боржника та його місцезнаходження тощо), рахунки в банківських установах для отримання ним коштів, стягнутих з боржника, а також зазначає суму, яка частково сплачена боржником за виконавчим документом, за наявності часткової сплати. Отже, Законом встановлений чіткий та вичерпаний порядок повернення виконавчого документу без прийняття його до виконання. Одночасно з цим, боржник не наводить прямих норм спеціального Закону, що регулює примусове виконання рішень, згідно з якими, приватний виконавець повинен був не відкривати виконавче провадження за виконавчим листом № 2-3728/09. При цьому, зазначає, що міркування заявника про відсутність повноважень [PERSON] спростовуються чинною довіреністю, виданою стягувачам на її ім`я, що було достовірно відомо приватному виконавцю при прийнятті виконавчого документу. Враховуючи вищевикладене, підстави визначені чинним законодавством для неприйняття виконавчого листа до виконання відсутні, отже постанова про відкриття виконавчого провадження відповідає Закону № 1404-VIII. Зазначив, що за період перебування вказаного виконавчого листа на примусовому виконанні у державній виконавчій службі, у приватних виконавців, скаржник зверталась до суду з безліччю скарг на дії виконавців, з метою зупинення процедури примусової реалізації майна та не виконання рішення суду. Проте, всі скарги [PERSON] залишені без задоволення. Однією з таких скарг була скарга на дії приватного виконавця - визнання неправомірними дій виконавця Близнюкова Ю.В. з передачі майна на реалізацію. Так, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02.07.2019, яка залишена без змін постановою Харківського апеляційного суду м. Харкова від 05.11.2019 в задоволенні скарги [PERSON] про визнання неправомірними дій виконавця Близнюкова Ю.В. з передачі майна на реалізацію - відмовлено, та скасовано ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 14.12.2018 щодо заходів припинення продажу житлового будинку з надвірними будівлями, загальною площею 298,9 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] у зв`язку з розглядом скарги. Ухвалою Верховного суду у складі Касаційного цивільного суду скаргу [PERSON] на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 02.07.2019 та постанову Харківського апеляційного суду м. Харкова від 05.11.2019 у справі № 2-3728/09 визнано неподаною та повернуто заявнику. Зі змісту даної ухвали вбачається, що [PERSON] направлялась ухвала суду за адресою: [ADDRESS] , проте повернулась без вручення адресату з відміткою «адресат відсутній». [PERSON] та її представник не повідомляли Верховний Суд про зміну місця проживання чи місцезнаходження заявника, а [PERSON] не вживала заходи для отримання судової кореспонденції, направленої на зазначену у касаційній скарзі та останню відому суду адресу. Крім того,\~в ході\~примусового виконання\~приватним виконавцем\~Кудряшовим Д.В.\~буловстановлено, що боржник не мешкає за адресою: [ADDRESS] . даний будинок передано в оренду та використовується як будинок догляду за особами похилого віку під назвою « [INFO] ». Дані обставини свідчать про те, що заявник фактично\~не мешкає\~за адресою:\~ [ADDRESS] \~та не\~використовує предмет\~іпотеки як\~єдине житло.Єдиною підставою для визнання незаконними дій приватного виконавця, представник [PERSON] вказує що вся поштова кореспонденція адресована [PERSON] направлялась за адресою зазначеною у виконавчому документі. Вважає, що таким чином, боржниця з 2009 ухиляється від виконання рішення суду, що, на його думку, свідчить про зловживання боржником своїми правами та обов`язками. Навмисно не отримуючи поштову кореспонденцію, заявник натомість посилається на порушення приватним виконавцем, ДП «Сетам» вимог Закону України «Про виконавче провадження». Вказав, що дані твердження не мають жодного обґрунтування, оскільки матеріали виконавчого провадження містять підтвердження відправки приватним виконавцем Кудяшовим Д.В. на адресу боржника, зазначену у виконавчому документі, постанови про відкриття виконавчого провадження, результатів визначення вартості арештованого майна та інших документів виконавчого провадження. Відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження» приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів, а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводить організатор з проведення прилюдних торгів ДП «СЕТАМ». Правила проведення прилюдних торгів визначені Порядком реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року № 2831/15, зареєстрованого в Міністерсті юстиції України 30.09.2016 року за № 1301/29431. Цим Порядком визначено, що електронні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну. Вказав, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином. Такий висновок узгоджується й з нормами ст.ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта виконавця про проведені торги. Отже, ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Зазначив, що оскільки виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна. При цьому, позивачем не наведено жодного порушення проведення електронних торгів, визначених даним Порядком. Що стосується дій приватного виконавця при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, то такі дії (бездіяльність) виконавця підлягають оскарженню в порядку ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження». Згідно з мотивувальною частиною рішення № 16-рп/2009 від 30.06.2009 Конституційного Суду України виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової держави. У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.07.2004 по справі «Шмалько проти України» зазначено, що для цілей ст.б виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина «судового розгляду». Таким чином, практика Європейського суду з прав людини однозначно свідчить про те, що невід`ємною умовою забезпечення права на суд є виконання остаточного судового рішення. 27.07.2020 до суду надійшли пояснення представника третьої особа ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на позовну заяву (а.с. 106-110 т. 2). Представник третьої особи вказує, що 13.12.2019 на ім`я [PERSON] ТОВ «ОТП Факторинг Україна» видано довіреність, якою надано повноваження подавати та отримувати документи, підписувати та подавати позови, заяви та скарги (в тому числі, але не виключно апеляційні та касаційні скарги, відзиви, заяви про перегляд рішень за нововиявленими обставинами, заяви про вчинення нотаріальних дій), засвідчувати копії документів своїм підписом без проставлення відтиску печатки Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії, брати участь в судових засіданнях, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, заявляти клопотання, давати усні та письмові пояснення, наводити свої доводи і міркування з усіх питань, збільшувати розмір позовних вимог, заперечувати проти клопотань і доводів інших учасників процесу, одержувати судові рішення, ухвали, постанови, виконавчі документи, подавати виконавчі документи для виконання та інше. Зазначає, що приватним виконавцем в порядку ст. 16 Закону № 1404-VIII, п. 10 Інструкції перевірено повноваження представника ТОВ «ОТП Факторинг Україна», про що здійснено відмітку на екземплярі заяви про відкриття виконавчого провадження. Після встановлення даних представника, оригінал довіреності був повернутий. 27.07.2020\~до суду\~представником позивача\~подано відповідь\~на Відзив\~приватного виконавця\~виконавчого округу\~Харківської області\~Кудряшова Д.В.\~на позовну\~заяву (а.с.\~121-128\~т.\~2).\~Представник позивача\~вважав,\~що приватним\~виконавцем виконавчого\~округу Харківської\~області \~Кудряшовим Д.В.\~було пропущеним\~строк подання\~відзиву на позовну заяву, а тому повинен бути залишений без розгляду. Також вказує,\~що приватному\~виконавцю Кудряшову\~Д.В.\~було достеменно\~відомо про\~те,\~що [PERSON] \~не була\~належним чином\~повідомлена про\~відкриття виконавчого\~провадження,\~оскільки ним\~особисто було\~отримано повернуті\~рекомендовані відправлення.\~Крім того,\~з приводу\~повноважень [PERSON] ,\~до заяви\~від 13.12.2019\~року про\~відкриття виконавчого\~провадження за\~підписом [PERSON] ,\~як представника\~стягувача ТОВ\~«ОТП Факторинг\~Україна»,\~подана 16.12.2019 приватному виконавцю Кудряшову Д.В. (вх. № 3230), наявної в матеріалах ВП № 60896392, додано довіреність від 12.12.2018, строк дії якої закінчився 12.12.2019, тобто не відповідала вимогам ст.ст. 26, 16 Закону України «Про виконавче провадження», пункту 10 Розділу II, пункту 4 Розділу III Інструкції з організації примусового виконання рішень. Будь-яких інших довіреностей в матеріалах ВП № 6089692, станом на 13.05.2020, які були надані для ознайомлення та з яких знято всі фотокопії, - не було. Посилання ж на довіреність від ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на ім`я [PERSON] , датованої 13.12.2019, як на підставу наявності у останньої повноважень для подання заяви та відкриття вищевказаного виконавчого провадження, почалося вже у червні-липні 2020 року, тобто після зазначення про їх відсутність. Також посилався на те, що під час ознайомлення 13.05.2020 представника [PERSON] - адвоката Мирось С.В., в матеріалах виконавчого провадження № 60896392 знаходилось єдине платіжне доручення № 2796 від 28.11.2019 на суму 41 730,00 грн. із призначенням платежу: «Сплата авансового внеску згідно ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про виконавче провадження» відносно [PERSON] », платником по якому є ТОВ «ОТП Факторинг Україна» (код ЄДРПОУ - 36789421). Проте, отримувачем вказаних грошових коштів є не приватний виконавець Кудряшов Дмитро Вячеславович (код - [NUMBER] , рахунок № [NUMBER] , відкритий в Харківське ГРУ АТ «КБ «ПриватБанк»), а зовсім інша особа - [PERSON] (код - [NUMBER] , рахунок за № [NUMBER] , відкритий в Харківському обласному відділенні AT «ОщадБанк»), тобто додано платіжне доручення про перерахування грошових коштів зовсім іншій особі. При цьому, будь-які платіжні доручення про сплату ТОВ «ОТП Факторинг Україна» авансового внеску на відповідний рахунок приватного виконавця Кудряшова Д.В., в матеріалах виконавчого провадження - були відсутні. Ухвалою суду від 29.07.2020 відмовлено у задоволенні клопотання відповідачів - приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, директора ТОВ «Акваклад» Гоч Віталія Володимировича, представника 3-ї особи: ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінської Марини Ігорівни про залишення без розгляду позову до Приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича, Державного підприємства «СЕТАМ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Акваклад», третьої особи на стороні відповідача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» про визнання недійсними електронних торгів, скасування рішення приватного нотаріуса про видачу свідоцтва та реєстрацію права власності (а.с. 239-240 т. 2). Ухвалою суду від 29.07.2020 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача адвоката Мирось Сергія Васильовича про призначення судової технічної експертизи документів у даній цивільній справі (а.с. 241, 242-243 т. 2). В ході підготовчого провадження представник позивача адвокат Мирось С.В. подав клопотання про призначення судової оціночно-будівельної експертизи, проведення якої просив доручити експерту Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, на вирішення якої поставити наступні питання: яка ринкова вартість житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] для цілей купівлі-продажу на вторинному ринку; чи відповідає оцінка нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] , виконана суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання ФО-П [PERSON] та відображена у Звіті про оцінку майна за № 04/20 від 06.02.2020 вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам та чи є її результати такими, що відповідають дійсності (а.с. 252-259 т. 2). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2020 року призначено судову оціночно-будівельну експертизу по справі (а.с. 35, 36 т. 3). 23.12.2021 до суду надійшло повідомлення Національного наукового центру Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса про неможливість надання висновку експертів № 3230/3417 від 13.12.2021 (а.с. 183, 184 т. 3). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24.12.2021 поновлено провадження у справі (а.с. 188 т. 3). 08.02.2022 до суду надійшло клопотання директора ТОВ «Акваклад» Гоч В.В. про зустрічне забезпечення позову в порядку ст. 154 КПК України (а.с. 219-220 т. 3). 10.02.2022 представником позивача адвокатом Мирось С.Л. до суду подано клопотання про повторне направлення матеріалів справи до Харківського НДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса для проведення судової оціночно-будівельної експертизи (а.с. 239-242 т. 3). Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 23.01.2023 відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Мирось Сергія Васильовича про призначення судової оціночно-будівельної експертизи у цивільній справі № 953/8288/20 (а.с. 101-103 т. 4). Ухвалою від 30.03.2023 закрито підготовче провадження по цивільній справі № 953/8288/20 (а.с. 127-128 т. 4). Позивач [PERSON] та її представник адвокат Мирось С.В. про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені судом своєчасно та належним чином, у поданій до суду 10.07.2023 заяві представник позивача просив провести розгляд справи без участі представника позивача (а.с.183 т.4). Представник відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «АКВАКЛАД» Гоч В.В. в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Відповідач: Приватний виконавець виконавчого округу в Харківській області Кудряшов Д.В. про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с.176 т.4), причини неявки суду не повідомив. Представник відповідача: Державного підприємства «СЕТАМ» про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с.177 т.4), причини неявки суду не повідомив. Представник третьої особи на стороні відповідача: ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінська М.І. про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений судом своєчасно та належним чином (а.с.177 т.4), причини неявки суду не повідомила. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Враховуючи, що сторони належним чином повідомлені про дату, час і місце даного судового засідання, суд вважає можливим провести судовий розгляд справи. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку. Відповідно до статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 ЦК України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання. Зміст конституційного права особи на звернення до суду за захистом своїх прав визначений статтею 16 ЦК України, відповідно до приписів якої, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, при цьому, способами захисту цивільних прав і інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Судом достовірно встановлено та підтверджується матеріалами справи, що заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова від 18 серпня 2009 року з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» стягнуто заборгованість за кредитним договором у розмірі 2 447 428,10 грн., а також судові витрати у сумі 1 950,00 грн. За вказаним судовим рішенням 14 грудня 2009 року Київським районним судом м. Харкова видано виконавчий лист № 2-3728/09/07 (а.с. 35 т. 1, а.с. 12 т. 2). 07.06.2010\~\~ між ПАТ "ОТП Банк" та ТОВ "ОТП Факторинг Україна" укладено договір про відступлення права вимоги, відповідно до якого останньому відступлено право вимоги за кредитними договорами, у тому числі, відповідно до витягу з Додатку до договору про відступлення права вимоги за кредитним договором № МL700/898/2007 від 27 вересня 2007, укладеним між ПАТ "ОТП Банк" та [PERSON] . Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 23.08.2017\~\~заяву Київського ВДВС м. Харкова ГТУЮ у Харківській області про заміну сторони виконавчого провадження задоволено. Замінено сторону виконавчого провадження ВП № 16461513 (стягувач) Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» на Товариство з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» (а.с. 39 т. 1, а.с. 18-19 т. 2). Стягувач ТОВ «ОТП Факторинг Україна» звернувся до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д.В. із заявою про відкриття виконавчого провадження згідно виконавчого листа № 2-3728/09, виданого 14.12.2009 Київським районним судом м. Харкова на підставі рішення суду від 18.08.2009, про стягнення з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором №\~ML700/898/2007 від 27.09.2007 року у розмірі 2347428,10 грн., 1700,00 грн. держмита, 250,00 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи (а.с. 33 т. 1, а.с. 11, 29-30, 184-185, 199 т. 2). Постановою приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Д.В. від 16.12.2019 було відкрито виконавче провадження № 60896392 з примусового виконання виконавчого листа № 2-3728/09, виданого 14.12.2019 Київським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» заборгованості за кредитним договором № ML700/898/2007 від 27.09.2007 у розмірі 2 347 428,10 грн., 1 700,00 грн. держмита, 250,00 грн. витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи (а.с. 45 т. 1, а.с. 22, 24, 26, 28 т. 2). Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 655 ЦК України\~за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною першою\~статті 656 ЦК України\~передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. З аналізу частини першої статті\~650, частини першої статті\~655\~та частини четвертої статті\~656 ЦК України\~можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою\~статті 203 ЦК України\~(частина перша\~статті 215 цього Кодексу). Подібний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18). Згідно зі\~статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження»\~виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені\~Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього\~Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього\~Закону\~підлягають примусовому виконанню. За змістом статей\~48,\~56,\~57,\~61 Закону України «Про виконавче провадження»\~ заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Відповідно до статей\~33,\~46 Закону України «Про іпотеку»\~у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.\~\~Реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої\~Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього\~Закону. Згідно зі \~ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження»\~реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій\~статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого\~Наказом Міністерства\~юстиції України\~№ 2831/5\~від 29.09.2016\~року визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 4, 8 розділу Х вказаного Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (статей\~203,\~215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим\~наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів. Для визначення початкової вартості майна для реалізації на публічних торгах (аукціоні) постановою державного виконавця від 03.02.2020 у виконавчому провадженні № 60896392 було призначено суб`єкта оціночної діяльності ФОП [PERSON] (а.с. 54 т. 1, а.с. 49 т. 2). ФОП [PERSON] було складено звіт про оцінку майна від 06.02.2020 (а.с. 58-70 т. 1), відповідно до якого було встановлено вартість арештованого майна, яка склала 1 034 000,00 грн., після чого приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Кудряшовим Д.В. було підготовлено та направлено повідомлення про результати визначення вартості майна боржника. Вказаний звіт про оцінку майна від 06.02.2020 ФОП [PERSON] , згідно рецензії від рецензента [PERSON] та рецензента [PERSON] на звіт про оцінку майна від 06.02.2020 (а.с. 156-157 т. 1, а.с. 117-121 т. 3, а.с. 50 т. 2) підтверджує відповідність звіту до правових вимог провадження професійної оціночної діяльності. 22.04.2020 було проведено повторні електронні торги, переможцем яких було визнано відповідача ТОВ «Акваклад» (а.с. 84 т. 1, а.с. 62 т. 2). В своєму позові [PERSON] зазначила, що при примусовому виконанні допущені порушення в процесі підготовки оцінки майна, вказує, що мали місце порушення при повідомленні боржника про проведену виконавцем оцінку та інші виконавчі дії. Також, зазначає, що визначена вартість арештованого майна є заниженою. Згідно з частинами третьою та п`ятою\~статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»\~у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Відповідно до частини третьої\~статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»\~акт оцінки майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, здійсненої суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, звіт про оцінку такого майна додається до акта оцінки майна. Згідно зі\~статтею 3 цього Закону\~оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17 (провадження 18-18гс18) зроблено висновок, що за змістом статей\~12,\~33 Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-III «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»\~звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки та його дії стосовно реалізації своєї практичної діяльності з визначених питань, що унеможливлює здійснення судового розгляду справ у спорах про визнання такого звіту недійсним. Згідно з правовими висновками, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18/4440/16 (провадження № 11-1200апп18), від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц (провадження № 14-187цс19) визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Також самостійний спосіб оскарження має і порядок повідомлення боржника про оцінку. У зв`язку з цим дії виконавця при призначені оцінювача, передачі арештованого майна на реалізацію, повідомлення боржника про результати оцінки не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Подібних висновків дійшов Верховний Суд, про що зазначив у постанові\~\~від 15 вересня 2021 року у справі № 742/3070/18 (провадження № 61-628св20). Судом при розгляді справи встановлено, що з 16.12.2009 були відкриті виконавчі провадження за виконавчим листом № 2-3728/09 в Київському відділі ДВС Харківського МУЮ, приватного виконавця Близнюкова Ю.В. та станом на час проведення торгів у приватного виконавця Кудряшова Д.В. (а.с. 45 т. 1, а.с. 22, 24, 26, 28 т. 2). Судом встановлено,\~що позивач\~приймав заходи\~щодо судового\~оскарження дій\~приватного виконавця\~Кудряшова Д.В.,\~які вчинялись\~ним під\~час примусового\~виконання виконавчого\~листа №\~2-3728/09\~з тих\~самих мотивів,\~що покладені\~нею в\~основу позову\~в цій\~справі (а.с.\~2-3,\~134-137,\~142-143,\~211,\~218-221\~т.\~2). 26.05.2020 [PERSON] через свого представника звернулась до суду зі скаргою, в якій просила суд: 1). Поновити строк на оскарження постанови приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича від 16.12.2019 року про відкриття виконавчого провадження № 60896392 та прийняти дану скаргу до провадження; 2). Постановити ухвалу, якою визнати дії приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича щодо прийняття 16.12.2019 заяви про відкриття виконавчого провадження від 13.12.2019 за підписом Камінської М.І. як представника ТОВ «ОТП Факторинг України» на підставі довіреності від 12.12.2018 та відкриття 16.12.2019 на цій підставі виконавчого провадження за № 60896392 протиправними; 3). постановити ухвалу, якою постанову приватного виконавця виконавчого округу в Харківській області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича від 16.12.2019 про відкриття виконавчого провадження № 60896392 за заявою від 13.12.2019, поданою представником ТОВ «ОТП Факторинг Україна» Камінською М.І. на підставі довіреності від 12.12.2018 - визнати незаконною та скасувати її (а.с. 187-190 т. 2). Ухвалою суду\~від 17.08.2020\~по справі\~ № 2-3728/09 (н/п 4-с/953/58/20) поновлено [PERSON] строк звернення до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича. У задоволенні скарги - відмовлено. Ухвала залишена без змін Харківським апеляційний судом. 13.04.2020 [PERSON] через свого представника звернулась до суду зі скаргою, в якій просила суд визнати неправомірними дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича з передачі на реалізацію з прилюдних торгів житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та належить [PERSON] на праві приватної власності; зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича зупинити реалізацію з прилюдних торгів житлового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та належить [PERSON] на праві приватної власності до моменту усунення порушень прав та свобод [PERSON] (а.с. 151-157 т. 2). Ухвалою від 28.07.2020 по справі № 2-3728/09 (н/п 4-с/953/52/20) поновлено [PERSON] строк звернення до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Кудряшова Дмитра В`ячеславовича. У задоволенні скарги відмовлено (а.с. 81-82 т. 1, а.с. 207-210 т. 2). Правова визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже вирішеної справи. Жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого й обов`язкового рішення тільки з метою проведення нового слухання та вирішення справи (рішення Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2004 року у справі "Світлана Науменко проти України" (Svetlana Naumenko v. Ukraine), заява № 41984/98, §53). На думку суду, позивач покладаючи до змісту позовної заяви доводи та обставини, що вже були предметом розгляду в інших судових провадженнях в порядку судового контролю за виконанням рішення, ініціює окремий судовий процес з метою перегляду судових рішень, прийнятих в іншій справі, що є неприпустимим. В свою чергу, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними та як було встановлено судом позивач оскаржував такі дії виконавця. Враховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою\~статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину\~ЦК України\~та іншим актам цивільного законодавства (частина перша\~статті 215 цього Кодексу). У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених\~Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті\~18,\~24-27,\~32,\~33,\~55,\~57\~цього\~Закону), підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, частиною сьомою статті\~24, частиною четвертою статті\~26, частиною третьою статті\~32, частиною третьою статті\~36, частиною другою статті\~57, статей\~55, 85 цього Закону). Аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц (провадження № 14-529цс19). Отже, доводи та пояснення позивача з приводу її незгоди із визначенням вартості майна можуть бути розглянуті в порядку оскарження рішень та дій виконавця, оскільки оцінка майна боржника є процесуальною дією виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії). Надавши правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] , оскільки порушення організатором торгів правил проведення торгів, визначених Порядком № 2831/5 від 29.09.2016, які б могли бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, під час розгляду справи не встановлено. Представником позивача не наведено обставин, які б вказували на наявність порушень вказаного Порядку, а також те, що ці порушення вплинули на результат електронних торгів, що, в свою чергу, могло б будь-яким чином обмежити права та законні інтереси позивача. Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Судові витрати залишаються за позивачем, що відповідає вимогам\~ст. 141 ЦПК України. Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. З огляду на те, що судом відмовлено у задоволенні позову, суд на підставі ч. 9 ст. 158 ЦПК України вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.05.2020. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed