Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-12 00:00:00

До Приморського районного суду м.Одеси 15.02.2023 року надійшов позов [PERSON] до Дар`ївської територіальної громади Херсонського району про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Разом із позовом позивачкою було подано до суду клопотання про витребування доказів. В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] у м. Гола Пристань Херсонської області померла [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить земельна ділянка для ведення сільськогосподарського виробництва загальною площею 10,65га. розташована на території села Лиманець (Кірове) у Дар`ївській територіальній громаді Херсонського району Херсонської області, кадастровий номер 6520682400:06:060:0006. Земельна ділянка належала спадкодавцеві на підставі Державного акту про право приватної власності на землю серії ІІ-ХС №043063, виданого Кіровською сільською радою 09.04.2003 року. У зв`язку з повномасштабним вторгненням збройних сил російської федерації та окупацією Херсонської області позивачка евакуювалася з м. Херсона, та 19.04.2022 року виїхала до Республіки Польща. Після деокупації м. Херсона та північної частини Херсонської області, 06.02.2023 року вона повернулась, та вийшла на зв`язок з родичами [PERSON] , що мешкають у Бериславському районі Херсонської області, та які повідомили їй, що в речах покійної знайшовся заповіт від 19.06.2003 року, посвідчений Кіровською сільською радою, за яким їй та [PERSON] (який помер [INFO] ) заповідано вищевказану земельну ділянку в рівних частках. При цьому, спадщину після померлої [PERSON] ніхто не прийняв, тобто позивачка є єдиним спадкоємцем. Але, до моменту, коли позивачка дізналась про існування заповіту, сплив визначений законом строк для подання відповідної заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з перебуванням за межами території України та внаслідок того, що їй не було відомо про існування заповіту. Обидві обставини стали наслідком збройної агресії, окупації майже всієї Херсонської області, блокування будь-яких засобів зв`язку на окупованих територіях. Матеріали позову суддя отримала 16.02.2023 року. Ухвалою суду від 16.02.2023 року позов залишено без руху та надано час для усунення недоліків. До суду 17.02.2023 року надійшла заява про усунення недоліків. Зазначену заяву суддя отримала 20.02.023 року. Ухвалою суду від 28.02.2023 року провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в підготовчому засіданні на 10.04.2023 року. У підготовче засідання призначене на 10.04.2023 року сторони не з`явилися, 03.04.2023 року представник [PERSON] адвокат Шевченко А.С. надав суду клопотання, в якому просив розглянути клопотання про витребування та справу за відсутністю сторони позивача. Розгляд справи відкладено на 08.05.2023 року з метою витребування спадкової справи. Ухвалою суду від 10.04.2023 року витребувано з Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса витяг зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) заведеної спадкової справи після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] та, при наявності, належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . У підготовче засідання призначене на 08.05.2023 року сторони не з`явилися, розгляд справи відкладено на 12.06.2023 року. 12.05.2023 року на виконання ухвали суду від 10.04.2023 року з Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса на адресу суду поштою надійшла відповідь, в якій зазначено, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , Приморською державною нотаріальною конторою у м.Одеса спадкова справа не заводилась. У підготовче\~засідання призначене\~на 12.06.2023\~року [PERSON] \~не з`явилася,\~представник позивачки\~ адвокат\~Шевченко А.С.\~через систему\~Електронний Суд\~надав заяву,\~в якій\~просив закрити підготовче засідання по справі та призначити її до розгляду по суті, справу просив розглядати за відсутністю сторони позивача. Представник відповідача\~у підготовче\~засідання не\~з`явився,\~про час,\~дату та\~місце судового\~розгляду був\~повідомлений належним\~чином. Заяв, клопотань щодо розгляду справи за їх відсутністю суду не було надано. Ухвалою суду від 12.06.2023 року підготовче засідання закрито та призначено до судового розгляду по суті на 13.07.2023 року. У судове засідання призначене на 13.07.2023 року сторони не з`явились, від представника позивачки адвоката Шевченко А.С. мається заява, в якій просив справу розглядати за відсутністю сторони позивача. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином. Заяв, клопотань щодо розгляду справи за їх відсутністю суду не було надано. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Предметом позовних вимог є визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до майна [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном у два місяці. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , про що 31.01.2022 року Голопристанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Скадовському районі Херсонської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) складено відповідний актовий запис №79 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 31.01.2022 року. (а.с.19). Згідно Державного акта на право приватної власності на землю серії ІІ-ХС №043063 від 09.04.2003 року, виданого на підставі розпорядження Бериславської райдержадміністрації ради народних депутатів від 15.11.2002 року №624, [PERSON] було передано у приватну власність земельну ділянку площею 10,65 га. Земельна ділянка розташована на території Кіровської сільської ради. Землю передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Акт зареєстровано в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №124. (а.с.21,22). Відповідно до наданого суду заповіту від 19.06.2003 року, посвідченого секретарем Кіровської сільської ради Бериславського району Херсонської області Чихун Л.А., [PERSON] на випадок смерті зробила таке заповідне розпорядження: належну їй земельну ділянку, площею 10,65га, згідно з державним актом на право приватної власності на землю ІІ-ХС №043063, виданого 09.04.2003 року на підставі розпорядження Бериславської райдержадміністрації від 15.11.2002 року №624, заповіла [PERSON] та [PERSON] в\~рівних частинах. (а.с.20). З відповіді на ухвалу суду Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса від 09.05.2023 року №1230с/01-16 вбачається, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , Приморською державною нотаріальною конторою у м.Одеса спадкова справа не заводилась. (а.с.55). Вирішуючи спір суд виходить із наступного. Відповідно до ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Відповідно до статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до cт. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Стаття 1218 ЦК України визначає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) - стаття 1216 ЦК України. Спадкодавець - це фізична особа, права та обов`язки якої після смерті переходять до інших осіб. Спадкоємці - це особи, що набувають право на спадщину (особи, які є живими на момент відкриття спадщини, особи, що були зачаті за життя спадкодавця і народилися після відкриття спадщини, а також юридичні особи та держава). Право спадкування тісно пов`язане з правом власності, оскільки спадкування є одним із засобів набуття права власності. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.\~ Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, але бажає прийняти спадщину, у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.3ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В постанові Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття. Згідно з п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 "Про судову практику в справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у\~матеріалах справи\~обґрунтованої постанови\~про відмову\~нотаріуса у\~вчиненні нотаріальної\~дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно підпунктів 1, 3 глави 13 розділу І Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії у випадках, передбачених Законом. Нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов`язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз`яснити порядок її оскарження. У цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому чинним на момент такої нотаріальної дії законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та можливості подальшого оформлення своїх спадкових прав у порядку, передбаченому законом, вимоги про визнання права на спадщину в судовому порядку задоволенню не підлягають у зв`язку з відсутністю порушених прав спадкоємців, щодо захисту яких вони звернулися до суду. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду про захист своїх спадкових прав за правилами позовного провадження. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 11 вересня 2019 року у справі №523/4139/17 (провадження № 14-328цс19) зазначила, що статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаними нормами визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Таким чином, суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб. Таким чином, зверненню до суду з указаним позовом мало передувати вирішення питання про видачу нотаріусом або органом чи службовою особою, уповноваженою вчиняти нотаріальні дії, постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відомостей про вчинення таких дій позивачем суду не надано, відповідно, матеріали справи їх не містять. Таким чином відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину за заповітом не підтверджена позивачем належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з чим вказане є підставою для відмови у позові. Отже, позивачка не зверталась з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, а нотаріус не відмовляла позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину, оформленого постановою. Відсутність звернення з заявою щодо прийняття спадщини, отримання свідоцтва про спадщину іншою особою вказує на безпідставність позову. Статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. За змістом ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст.81 ЦПК України). Згідно з ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зважаючи на той фактор, що позивачкою подано позов до суду за відсутності звернення до нотаріуса с заявою про прийняття спадщини та обґрунтованої відмови нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, також відсутні відомості щодо наявності або відсутності інших заповітів, вказане є підставою для відмови у задоволенні позову. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати не підлягають стягненню із відповідача.

Outcome: dismissed