Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

1. Зміст доводів пред`явленого позову. У лютому 2023 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 30 жовтня 2021 року він уклав з ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847. За цим договором відповідач зобов`язався приєднати електроустановки об`єкта позивача та здійснити їх підключення до електричних мереж системи розподілу у строк 60 календарних днів від дати оплати замовником оператору системи розподілу вартості приєднання. За порушення строків виконання цього зобов`язання винна сторона зобов`язалась сплатити іншій стороні пеню в розмірі 0,1 відсотка вартості послуги з приєднання за кожний день прострочення. Крім того, у разі порушення строків надання послуги з приєднання більше ніж на 120 календарних днів виконавець послуг зобов`язався повернути замовнику кошти, отримані як попередня оплата, у розмірі 100 відсотків оплати. [PERSON] посилається на те, що 15 листопада 2021 року він перерахував ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» грошові кошти в розмірі 31776 гривень 00 копійок за надання послуги зі стандартного приєднання до електричних мереж системи розподілу. Однак відповідач надав [PERSON] вказану послугу лише 28 серпня 2022 року, тобто з істотним порушенням строку, визначеного договором. У зв`язку з тим, що в період часу з 24 лютого 2022 року до 25 квітня 2022 року існували форс-мажорні обставини, що звільняли відповідача від виконання зобов`язання, існує два періоди прострочення, допущеного ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ», а саме: з 15 січня 2022 року до 24 лютого 2022 року - тривалістю 40 днів та з 25 квітня 2022 року до 28 серпня 2022 року - тривалістю 126 днів. Загальний період часу прострочення відповідачем виконання зобов`язання становить 166 днів. Тому [PERSON] просить суд стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» 100% розміру оплати вартості приєднання в сумі 31776 гривень 00 копійок та пеню в розмірі 5273 гривень 82 копійки (31776,00 х 126 х 0,001%). 2. Інформація про рух цивільної справи. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову. Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17 лютого 2023 року (а.с.42) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим [PERSON] , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Семенюті О.Ю. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 22 лютого 2023 року (а.с.43) позовну заяву було залишено без руху. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 15 березня 2023 року (а.с.51) було відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження. [PERSON] у судовому засіданні позов підтримує та наполягає на його задоволенні. Представник відповідача Гайдаманчук О.В. не визнає позов та посилається на те, що невчасне виконання умов договору про приєднання до електричних мереж системи розподілу було спричинено настанням форс-мажорних обставин. Зокрема, в період часу з листопада 2021 року до 24 лютого 2022 року були запроваджені карантинні обмеження з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, а з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України. Необхідність проведення робіт з відновлення енергопостачання через знеструмлення великої кількості абонентів, мінування території, ймовірність загрози життю та здоров`ю працівників, відсутність доступу до деяких електромереж через руйнування дорожньої інфраструктури унеможливили належне та своєчасне виконання ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» зобов`язань за договором. Ці обставини є підставою для звільнення відповідача від відповідальності за прострочення виконання зобов`язання, про що позивача було повідомлено листом від 15 квітня 2023 року. Крім того, витрати на професійну правничу допомогу є неспівмірними зі складністю справи, часом, витраченим адвокатом на підготовку та складання адвокатом процесуальних документів. Тому представник відповідача Гайдаманчук О.В. просить суд відмовити у задоволенні позову. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. В матеріалах цивільної справи міститься типовий договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» (а.с.14-17). 30 жовтня 2021 року [PERSON] подав відповідачу заяву про приєднання електроустановки певної потужності № Р30102125847 . Ці обставини свідчать про те, що 30 жовтня 2021 року сторони уклали типовий договір про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847. Відповідно до п.2.1 та п.2.2 договору виконавець послуг забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу. Замовник оплачує виконавцю вартість приєднання до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору. Згідно з п.5.1 договору у випадку неналежного виконання або невиконання умов договору сторони несуть відповідальність, визначену договором. Відповідно до п.5.3 договору за порушення строків виконання зобов`язань за цим договором винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,1 відсотка вартості послуги з приєднання за кожний день прострочення. У разі порушення виконавцем послуг умов зобов`язання щодо строків надання послуги з приєднання: у разі перевищення строку надання послуги з приєднання, встановленого цим Договором, більше ніж на 120 календарних днів виконавець послуг зобов`язаний повернути замовнику кошти, отримані як попередня оплата (у розмірі 100 відсотків плати, визначеної п.4.1 розділу 4 цього Договору). 10 листопада 2021 року ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» видало позивачу технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок (а.с.68), за якими до системи розподілу виконавця послуг приєднується індивідуальний житловий будинок в м. Бориспіль Київської області на земельній ділянці з кадастровим номером 3210500000:11:002:0119 з величиною потужності в розмірі 20 кВт. Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про захист прав споживачів», розділом ІV Кодексу систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП №310 від 14.03.2018, главою 51 «Правові наслідки порушення зобов`язання. Відповідальність за порушення зобов`язання», главою 63 «Послуги. Загальні положення» ЦК України. 4. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Відповідно до ч.1 ст.901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Згідно з ч.1 ст.905 ЦК України строк договору про надання послуг встановлюється за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено законом або іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до п.4.2.4 розділу ІV Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП №310 від 14 березня 2018 року, строк надання послуги зі стандартного приєднання для електроустановок замовника першого ступеня потужності становить 45 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Для електроустановок замовника другого ступеня потужності цей строк становить 60 календарних днів, починаючи з наступного робочого дня від дати оплати замовником ОСР вартості приєднання відповідно до договору про приєднання. Згідно з ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Відповідно до ч.1 ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Згідно з ч.1 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Якщо значну частину обсягу послуги чи робіт (понад сімдесят відсотків загального обсягу) вже було виконано, споживач має право розірвати договір лише стосовно частини послуги або робіт, що залишилася. Відповідно до ч.1 ст.906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Виконавець, який порушив договір про надання послуг за плату при здійсненні ним підприємницької діяльності, відповідає за це порушення, якщо не доведе, що належне виконання виявилося неможливим внаслідок непереборної сили, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч.2 ст.141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. Як роз`яснив Верховний Суд у постанові від 17 серпня 2022 року у справі №922/854/21 форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона, яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Верховний Суд у постанові від 31 серпня 2022 року в справі №910/15264/21 наголосив, що між обставинами непереборної сили та неможливістю належного виконання зобов`язання має бути причинно-наслідковий зв`язок. Тобто неможливість виконання зобов`язання має бути викликана саме обставиною непереборної сили, а не обставинами, ризик настання яких несе учасник правовідносин. Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства відносяться справедливість, добросовісність та розумність. Згідно з п.5 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України вказаний принцип полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З копії меморіального ордера від 12 листопада 2021 року (а.с.18) вбачається, що [PERSON] сплатив ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» грошові кошти в розмірі 31776 гривень 00 копійок. У зв`язку з тим, що 12 листопада 2021 року припадала на п`ятницю, на підставі п.4.2.4 розділу ІV Кодексу систем розподілу строк надання відповідачем послуги зі стандартного приєднання для електроустановок [PERSON] розпочався з наступного робочого дня, тобто з 15 листопада 2021 року. Електроустановки позивача відносяться до другого ступеня потужності (20 кВт). Тому строк виконання зобов`язань за договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847 від 30 жовтня 2021 року становив 60 календарних днів. Ці обставини свідчать про те, що перебіг вказаного строку закінчився 13 січня 2022 року. З копії акта №Ц22/035163 від 28 серпня 2022 року (а.с.19) та повідомлення про надання послуги з приєднання (а.с.103) вбачається, що ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» здійснив підключення земельної ділянки позивача до електричної мережі лише 28 серпня 2022 року. Аналіз наведених обставин свідчить про те, що відповідач прострочив виконання зобов`язання за договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847 від 30 жовтня 2021 року. Тому на підставі ч.1 ст.549 ЦК України у ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» виникло зобов`язання сплатити пеню за період часу з 14 січня 2022 року. У зв`язку з тим, що з 24 лютого 2022 року до 2 квітня 2022 року Київська область перебувала під окупацією російських військ, відповідач був об`єктивно позбавлений можливості усунути допущене порушення та надати [PERSON] послугу з приєднання його електроустановок до електричних мереж системи розподілу. Очевидно, що ця обставина була форс-мажорною та звільняла відповідача від відповідальності за невиконання зобов`язання за вказаний період часу. Всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України представник відповідача Гайдаманчук О.В. не подав жодного доказу на підтвердження того, що у період часу з 14 січня 2022 року по 23 лютого 2022 року та починаючи з 3 квітня 2022 року ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» було позбавлено можливості виконати зобов`язання за договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847 від 30 жовтня 2021 року. Зокрема, обставини, викладені в листі ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» №03/810-Пр/ТУ010531 від 15 квітня 2022 року (а.с.67), беззаперечно не свідчать про неможливість виконання відповідачем зобов`язань за вказаним договором та не звільняють його від цивільно-правової відповідальності. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 17 серпня 2022 року у справі №922/854/21, від 31 серпня 2022 року в справі №910/15264/21. В матеріалах цивільної справи міститься копія листа Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28 лютого 2022 року (а.с.102), який за своїм змістом не відповідає вимогам конкретизації впливу відповідної форс-мажорної обставини на конкретне зобов`язання відповідача, тоді як доведення причинно-наслідкового зв`язку в такому випадку є обов`язковим. Незважаючи на те, що такий загальний офіційний лист щодо засвідчення форс-мажорних обставин стосується невизначеного кола осіб, це не означає, що такий лист звільняє від цивільно-правової відповідальності ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ». Зокрема, у будь-якому разі стороні необхідно буде довести, що зобов`язання не виконане саме у зв`язку з воєнними діями. Як роз`яснив Верховний Суд в постановах від 19 серпня 2022 року у справі №908/2287/17, від 21 вересня 2022 року у справі №911/589/21, від 4 жовтня 2022 року у справі №927/25/21, визнання сертифіката Торгово-промислової палати України беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу. Тому у ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» виник обов`язок сплатити позивачу пеню за період часу з 14 січня 2022 року по 23 лютого 2022 року, а також починаючи з 3 квітня 2022 року до дня виконання зобов`язання. Період часу з 14 січня 2022 року по 23 лютого 2022 року становить 41 день, період часу з 3 квітня 2022 року по 28 серпня 2022 року - 148 днів. Загальний строк прострочення відповідачем зобов`язання за договором про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847 від 30 жовтня 2021 року становить 189 днів (41 + 148). Тому розмір пені, який ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» зобов`язаний сплатити позивачу, становить 6005 гривень 66 копійок (31776,00 х 189 х 0,001%). Однак зі змісту резолютивної частини позову (а.с.8) вбачається, що [PERSON] просить стягнути з відповідача пеню лише в розмірі 5273 гривень 82 копійок. В такому випадку стягнення з ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» грошових коштів в більшому розмірі суперечить принципу диспозитивності, передбаченому п.5 ч.3 ст.2, ч.1 ст.13 ЦПК України. З огляду на це суд висновує, що з відповідача на користь [PERSON] належить стягнути пеню в розмірі 5273 гривень 82 копійок. Водночас використання формулювання «попередня оплата» в п.5.3 типового договору про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу №Р30102125847 від 30 жовтня 2021 року свідчить про те, що у ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» існував обов`язок повернення [PERSON] отриманих грошових коштів лише до моменту надання послуги з приєднання електроустановок позивача до електричних мереж системи розподілу. Це вбачається навіть з того, що в п.5.3 вказаного договору не передбачено право [PERSON] на залишення у себе результатів наданої послуги. Крім того, ч.1 ст.10 Закону України «Про захист прав споживачів» також не передбачає право споживача на одночасне повернення сплачених грошових коштів та збереження у себе результату наданої йому послуги у випадку неналежного здійснення виконавцем договору про надання послуги. Стягнення на користь [PERSON] грошових коштів в розмірі 31776 гривень 00 копійок після того, як його електроустановки були приєднані до електричних мереж системи розподілу, призведе до невиправданого збагачення позивача. Про недобросовісність дій [PERSON] свідчить навіть те, що з вимогою про повернення грошових коштів він звернувся до суду через півроку після фактичного отримання послуги. Такі дії позивача суперечать також принципам справедливості та розумності, які згідно з п.6 ч.1 ст.3 ЦК України є одними з основних засад цивільного законодавства. З огляду на це суд висновує, що підстави для стягнення з ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» на користь позивача грошових коштів в розмірі 31776 гривень 00 копійок відсутні. Тому у задоволенні позову в частині цієї вимоги [PERSON] належить відмовити. 6. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно зі ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16 (провадження № 11-562ас18) зроблено висновок, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, повязаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Встановлено, що при пред`явленні позову [PERSON] сплатив судовий збір в розмірі 1073 гривень 60 копійок. Ця обставина підтверджується квитанцією від 8 березня 2023 року (а.с.49). На підтвердження понесених витрат на отримання професійної правничої допомоги [PERSON] надав суду: копію договору про надання правової допомоги №710 від 25 жовтня 2022 року, укладеного між [PERSON] та АБ «Романа Сацика» (а.с.29-34), додаткову угоду до вказаного договору від 9 лютого 2023 року (а.с.35), акт про надану правову допомогу №1 від 13 лютого 2023 року (а.с.36), детальний опис робіт (наданих послуг) від 13 лютого 2023 року (а.с.38). За вказаним договором адвокатське бюро надало позивачу послугу з підготовки та складання позовної заяви щодо стягнення боргу з ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» вартістю 4000 гривень (4 год. по 1000 гривень/год). Зі змісту квитанції №3056750 від 13 лютого 2023 року (а.с.37) вбачається, що [PERSON] сплатив АБ «Романа Сацика» грошові кошти в розмірі 6000 гривень 00 копійок. Водночас, в матеріалах цивільної справи відсутні докази щодо підготовки та складання АБ «Романа Сацика» клопотання-претензії вартістю 2000 гривень (2 год.) Крім того, в змісті додатку №1 до договору про надання правової допомоги №710 від 25 жовтня 2022 року (а.с.34) відсутня інформація про те, що сторони погоджували вартість таких робіт. Отже, підстави для стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 6000 гривень відсутні, а підтвердженими позивачем є витрати в розмірі 4000 гривень. Загальний розмір вимог, заявлених [PERSON] в пред`явленому позові, становить 37049 гривень 82 копійки (31776,00 + 5273,82). Позовні вимоги задоволені на 14,23% (5273,82 : 37049,82 х 100%). З огляду на це суд висновує, що з ПрАТ «ДТЕК Київські РЕМ» на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 152 гривень 77 копійок (1073,60 : 100% х 14,23%) та витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 569 гривень 20 копійок (4000 : 100% х 14,23%).

Outcome: partial