Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-09 00:00:00

17 квітня 2023 року до суду надійшла позовна заява від позивачів [PERSON] , [PERSON] до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Орлова М.А. про встановлення додаткового строку на прийняття спадщини. Свої вимоги позивачі мотивують тим, що 05.04.2022 [PERSON] дізналась про смерть свого чоловіка [PERSON] , що відбулось за адресою: [ADDRESS] через потрапляння ворожого снаряду від артилерійського обстрілу. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 07.10.2022 задоволено заяву [PERSON] про встановлення факту смерті та встановлено, що [PERSON] , [INFO] помер [INFO] . На підставі вказаного рішення 23.01.2023 Київським відділом реєстрації смерті видано свідоцтво про смерть [PERSON] . Представник позивачів зазначає, що з огляду на відсутність на території України спадкоємців [PERSON] в особі дружини [PERSON] та малолітньої доньки [PERSON] , 27.03.2023 була надіслана заява про прийняття спадщини Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Орловій М.А. засобами електронної пошти. 28.03.2023 Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Орлова М.А. відмовила у відкритті спадкової справи у зв`язку з пропуском строку для подання такої заяви. Як зазначає представник позивачів, у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану, позивачі за погодженням з спадкодавцем [PERSON] прийняли рішення про виїзд з України до Німеччини. Територія м. Сєвєродонецьк продовжує перебувати під тимчасовою окупацією рф, що унеможливлює повернення позивачів на територію України. Крім того, перешкодою для своєчасного подання заяви слугували труднощі з отриманням свідоцтва про смерть [PERSON] . У зв`язку з викладеним позивачі мали об`єктивні перешкоди та поважні причини які зумовили несвоєчасне подання заяви про прийняття спадщини.. Посилаючись на викладені обставини, представник позивачів вважає, що визначений законом строк було пропущено через поважні причини, а тому просить задовольнити позов та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном три місяці. 17 квітня 2023 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано до розгляду судді Аббасовій Н.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 28.04.2023 відкрито загальне позовне провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 10 липня 2023 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті. Представник позивачів в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, через електронну пошту суду надали заяви про визнання позову. Третя особа у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України уразі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Заслухавши пояснення представника позивачів, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Як установлено в судовому засіданні, позивач [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі, який зареєстровано 02.05.1992 року, про що свідчить Свідоцтво про укладення шлюбу, видане 02.05.1992 року. [PERSON] , [INFO] є донькою померлого [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, наявним у матеріалах справи. [PERSON] помер [INFO] в с. Боровеньки, Кремінського району, Луганської області. Вказаний факт встановлено рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 07.10.2022 (а.с. 23-26). На підставі вищевказаного рішення суду, 23.01.2023 Київським відділом реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с.31). 27.03.2023 [PERSON] , діючи в свої інтересах, та в інтересах неповнолітньої доньки [PERSON] звернулась до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Орлової М.А. з заявою про прийняття спадщини. (а.с. 32-33) В матеріалах справи міститься лист приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Орлової М.А. від 28.03.2023 року за вих. №4/02-14, яким відмовлено у відкритті спадкової справи у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) відповідно до положень ст. 1216 ЦК України. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, як це визначено ст. 1217 ЦК України. Час відкриття спадщини, згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи. В свою чергу часом відкриття спадщини, відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). За приписами ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до положень ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як зазначалось вище, 28.03.2023 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Орловою М.А. було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропущенням встановленим законом строку для прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України було прийнято Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», п. 3 якої передбачає, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. При цьому, суд враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 щодо застосування п. 3 постанови КМУ №164: "З урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.". Таким чином, відповідно висловленої позиції Верховного Суду у релевантних правовідносинах, строк для прийняття спадщини визначається, згідно положень ЦК України. Статтею 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту або спадщини, тощо. Підставою пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса представник позивачів мотивує тим, що позивачі у зв`язку із введенням на території України режиму воєнного стану проживають за межами України, смерть спадкодавця настала на тимчасово окупованій території рф, що призвело до труднощів в отриманні свідоцтва про смерть [PERSON] . Пропущений строк на прийняття спадщини обумовлений воєнним станом, який було запроваджено Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який було затверджено Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та який в подальшому було продовжено Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 30 діб до 25 квітня 2022 року, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 30 діб до 25 травня 2022 року, від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб до 25 серпня 2022 року; від 7 листопада 2022 року № 757/2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб до 19 лютого 2023 року, від 06 лютого 2023 року № 58/2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб до 20 травня 2023 року, від 05 травня 2023 року № 254/2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб. Судом встановлено, що спадкоємцем не подано своєчасно заяву про прийняття спадщини після смерті чоловіка у зв`язку із проживанням за межами території України, запровадженням воєнного стану в Україні та складнощами в отриманні свідоцтва про смерть чоловіка. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивачі своєчасно не прийняли спадщину з поважних причин. Що стосується тривалості додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Ухвалюючи рішення у справі у відповідності до статті 141 ЦПК України, суд повинен вирішити питання судових витрат. Позивач у позовній заяві просить судові витрати покласти на позивача, тому при ухваленні рішення суд не вирішує питань про розподіл судових витрат.

Outcome: approved