Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

[PERSON] звернувся в суд із позовом до Свалявської міської ради Закарпатської області про припинення права власності на квартиру [ADDRESS] у зв`язку із знищенням майна. В обгрунтування доводів посилається на те, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Даний будинок знаходиться на земельних ділянках розміром 0,0122 га та 0,0033 га за адресою [ADDRESS] , які також належать позивачу на праві власності. Вказує, що з відомостей у державному реєстрі речових прав власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [INFO] . Зі слів сусідів дана особа давно померла, вказана квартира знищена повністю і як таке майно відсутнє та не підлягає використанню як житлова квартира чи відновленню. Вимоги мотивує тим, що для запобігання подальшого руйнування конструкцій квартири, яка становить загрозу оточуючим є необхідним провести терміновий демонтаж квартири. Просить суд припинити право власності на квартиру [ADDRESS] (реєстраційний номер майна 17540393) у зв`язку із знищенням майна. Суд своєю ухвалою від 06.06.2023 року прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами спрощеного провадження та призначив судове засідання. Сторонам направлено копії ухвали про відкриття провадження у справі та відповідачу копія позовної заяви з доданими до позову документами з використанням послуг поштового зв`язку, які надаються АТ "Укрпошта". Інформація щодо справи розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет - e-mail inbox@sv.zk.court.gov.ua. Справа до розгляду призначена на 15:30 годину 03.07.2023 року. Позивач подав до суду заяву (вх.№ 5274) пророзгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги про припинення права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] у зв`язку із знищенням майнапідтримує. Просить позов задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. До заяви долучено копію свідоцтва про смерть [PERSON] . Представник відповідача Скрипинець М.В., яка діє в інтересах Свалявської міської ради Закарпатської області подала до суду заяву (вх.№5182 від 29.06.2023 року) про розгляд справи у відсутності представника Свалявської міської ради Закарпатської області за наявними в матеріалах справи документами. Відзив (заперечення) щодо позову не подано. Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу «EASYCON» не здійснювалося (ч.2 ст. 247 ЦПК України). Суд проводить розгляд справи у відсутності сторін за наявними доказами у справі та доходить такого висновку. Відповідно до ст. 13 ЦПК України - суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи; ч.3 ст. 12, ч.1 ст.81 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. ОБСТАВИНИ СПРАВИ, УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ та ОБГРУНТУВАННЯ ВИСНОВКІВ СУДУ: Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України - кожна особа може звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути припинення правовідношення (п.7 ч.2 ст.16 ЦК України). Відповідно до ст. 346 ЦК України передбачені підстави припинення права власності на майно, яке припиняється у разі: відчуження власником свого майна; відмови власника від права власності; припинення права власності на майно, яке за законом не може належати цій особі; знищення майна; викупу пам`яток культурної спадщини; примусового відчуження земельних ділянок приватної власності, інших об`єктів нерухомого майна, що на них розміщені, з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону; звернення стягнення на майно за зобов`язаннями власника; реквізиції; конфіскації; припинення юридичної особи чи смерті власника. Суд встановив, що відповідно до акту обстеження технічного стану житлової квартири за адресою: [ADDRESS] з доданими фотозображеннями, складеного експертом ФОП [PERSON] - технічний стан конструкцій будинку відноситься до IV категорії (аварійний), крім фундаментів. Технічний стан несучих конструкцій житлової квартири [ADDRESS] не відповідає вимогам подальшої надійної експлуатації за призначениям як житлова квартира. Проведення капітального ремонту та реконструкції недоцільно. Для запобігання подальшого руйнування конструкцій квартири, що становіть загрозу оточуючим, пропонується провести терміновий демонтаж квартири. Тобто у судовому засіданні встановлено, що квартира за адресою: [ADDRESS] - знищена. Згідно копії свідоцтва про смерть (серія [NUMBER] , відповідний актовий запис №35 від 31.01.2023 року), виданого Свалявським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Мукачівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Мнінстерства юстиції - [PERSON] (власник вищевказаної квартири) померла [INFO] . Відповідно до ст. 349 ЦК України право власності на майно припиняється в разі його знищення. Вказана стаття не містить визначення поняття «знищення майна» та випадків, на які поширюється ця норма, зокрема, залежно від причин знищення майна. Тобто, зазначена норма поширюється на всі випадки фізичного руйнування майна, що призводить до припинення його існування як такого, незалежно від причин настання такого результату. У разі знищення майна, права на яке підлягають державній реєстрації, право власності на нього припиняється з моменту внесення за заявою власника змін до державного реєстру. Відповідно до правового висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 17.01.2019 року (справа № 708/254/18) - умовами для припинення права власності на знищене нерухоме майно згідно вимог статі 349 ЦК Украйни є наявність встановленого факту знищення майна, а також відповідної заяви власника майна про внесення змін до державного реєстру. Документами, які підтверджують знищення майна, можуть бути матеріали технічної інвентаризації, що засвідчують факт знищення майна, довідки органів внутрішніх справ України, акт про пожежу, офіційні висновки інших установ або організацій, які відповідно до законодавства уповноважені засвідчувати факт знищення майна тощо. Процедура проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень визначена Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядком державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року № 1127. Відповідно до ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» - підставою для відмови в державній реєстрації прав є наявні зареєстровані обтяження речових прав на нерухоме майно (п.6 ч.1). Проте, відмова в державній реєстрації прав з цієї підстави не застосовується у разі державної реєстрації речових прав на нерухоме майно на підставі судового рішення щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно (п. 1 ч.4). Право власності - це речове право, знищення речі припиняє відносини власності. Чинним законодавством не встановлено обмежень для припинення за заявою власника права власності на об`єкт нерухомості, який знищено, в тому числі і за наявності зареєстрованого обтяження речових прав на це майно. При цьому, реєстрація припинення права власності на нерухоме майно в такому випадку можлива на підставі рішення суду. За таких обставин, суд доходить висновку, що позивачем обрано належний спосіб захисту його цивільного права, позовні вимоги ґрунтуються на законі, доведені в судовому засіданні та є обгрунтованими. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України - завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст. 264 ЦПК України - під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; докази на їх підтвердження; ст. 89 ЦПК України - суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів; ч.1 ст. 95 ЦПК України - письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, які мають значення для правильного вирішення спору. Оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності наявних у справі доказів, обставини справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, приймаючи до уваги те, що від відповідача заперечень не надійшло, суд доходить висновку, що позов необхідно задовольнити. Статтею 129 - 1 Конституції України визначено: Суд ухвалює рішення іменем України. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року). У контексті вказаної практики суд уважає наведене обґрунтування цього рішення достатнім. Відповідно до ч.1 ст. 18 ЦПК України - судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України..

Outcome: approved