Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-28 00:00:00

Перший заступник керівника Київської міської прокуратури Нагальнюк Роман в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду з позовом до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Українське бюро річкових портів», про скасування державної реєстрації майнових прав, визнання недійсним договору купівлі-продажу та припинення права. В обґрунтування позову зазначає, що Київською міською прокуратурою у ході досудового слідства у кримінальному провадженні та під час виконання повноважень, визначених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», встановлено факт незаконної реєстрації за третіми особами права власності на гідротехнічну споруду - «Дамба напірна-багатофункціональна», загальною площею 142 980 кв.м, яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Встановлено, що у червні 2018 року [PERSON] , як представник [PERSON] звернувся до ГУ НП у м. Києві із заявою про «знахідку на речі у вигляді майнових прав» на 16 гідротехнічних споруд, зокрема, на «Дамбу напірну-багатофункціональну», що розташована поруч з пр-том [ADDRESS] . Листом слідчого СУ ГУ Національної поліції у місті Києві від 18.12.2018 [PERSON] визначено зберігачем вказаної знахідки та передано йому майнові права, у тому числі на вказаний об`єкт. На підставі зазначеного листа слідчого в спеціальному розділі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно за [PERSON] 21.02.2020 зареєстровано на «праві зберігання» майнові права на гідротехнічну споруду «Дамба напірна-багатофункціональна», призначену для якірної стоянки, швартування суден, захисту берегової смуги водних шляхів від шкідливого впливу вод, використання і охорони водних ресурсів, координати початку споруди - [ADDRESS]; координати кінця споруди - [ADDRESS], що зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (номер запису про інше речове право 35686968 від 21.02.2020). У подальшому між відповідачами [PERSON] та ТОВ «Українське бюро річкових портів» 14.12.2020 укладено договір купівлі-продажу майнових прав на вказану гідротехнічну споруду. На підставі зазначеного здійснено державну реєстрацію права власності на гідротехнічну споруду «Дамба напірна-багатофункціональна» за відповідачем ТОВ «Українське бюро річкових портів». Позивач наголошує, що проведена за відповідачами державна реєстрація прав на вказану гідроспоруду є незаконною, здійсненою з метою, що суперечить інтересам територіальної громади міста Києва, оскільки зазначена гідротехнічна споруда є нерухомим майном, а відтак не може бути знахідкою, оскільки її неможливо вільно переміщувати у просторі. Спірний об`єкт фактично розміщено в межах сформованої земельної ділянки, яка належить територіальній громаді міста Києва. Зазначена земельна ділянка у власність чи користування відповідачам не надавалась. У той же час, [PERSON] безпідставно зареєстровано за собою речове право - майнові права на спірну гідротехнічну споруду на праві зберігання. У подальшому, 14.12.2020 при укладенні договору купівлі-продажу майнових прав на вказану гідротехнічну споруду відповідач [PERSON] не мав необхідного обсягу цивільної дієздатності щодо розпорядження майновими правами на спірну гідротехнічну споруду, оскільки ніколи не був та не міг бути її законним власником. Позивач зазначає, що спірна гідротехнічна споруда є безхазяйним нерухомим майном, у зв`язку з чим єдиним суб`єктом, який може набути у власність таке майно, є Київська міська рада. За таких обставин, перший заступник керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради просить суд: скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 51348066 від 26.02.2020 та проведену на його підставі державну реєстрацію іншого речового права (майнових прав) за [PERSON] на гідротехнічну споруду, що розташована по [ADDRESS] ; визнати недійним договір купівлі-продажу майнових прав від 14.12.2020 на гідротехнічну споруду « [INFO] », що по [ADDRESS] , укладений між [PERSON] та ТОВ «Українське бюро річкових портів»; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора, індексний номер: 51348066 від 26.02.2020 та проведену на його підставі державну реєстрацію іншого речового права (майнових прав) за ТОВ «Українське бюро річкових портів» на гідротехнічну споруду «Дамба напірна-багатофункціональна», що розташована по [ADDRESS] у м. Києві (номер запису про інше речове право: 35686968 (спеціальний розділ), припинивши інше речове право (майнові права) ТОВ «Українське бюро річкових портів» на гідротехнічну споруду «Дамба напірна-багатофункціональна», що по [ADDRESS] . Ухвалою судді Оболонського районного суду м. Києва Банасько І.М. від 20.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі. 15.09.2022 на адресу суду від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти позовних вимог, просив відмовити у позові повністю, посилаючись на правомірність вчинених ним дій щодо реєстрації майнових прав на гідротехнічні споруди, а також на необґрунтованість та недоведеність відомостей, викладених у позовній заяві. 23.09.2022 до суду від представника Київської міської прокуратури надійшла відповідь на відзив, в якому заперечував доводи [PERSON] викладені у відзиві та просив задовольнити позов у повному обсязі. 09.10.2022 на адресу суду від відповідача ТОВ «Українське бюро річкових портів» до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову, в зв`язку з його необґрунтованістю, з підстав викладених у відзиві. 13.10.2022 до суду від представника Київської міської прокуратури надійшла відповідь на відзив, в якому заперечував доводи відповідача ТОВ «Українське бюро річкових портів» викладені у відзиві та просив задовольнити позов у повному обсязі. Розпорядженням керівника апарату Оболонського районного суду м.Києва Шаровар М.В. «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу у справі» від 21.11.2022 №116, з огляду на те, що суддя Оболонського районного суду м.Києва Банасько І.М. з 21.11.2022 на тривалому лікарняному, у зв`язку з вагітністю та пологами, у провадженні якої перебувала дана справа, призначено повторний автоматизований розподіл справи №761/4180/22 за позовом першого заступника керівника Київської міської прокуратури Нагальнюка Романа в інтересах держави в особі Київської міської ради до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Українське бюро річкових портів», про скасування державної реєстрації майнових прав, визнання недійсним договору купівлі-продажу та припинення права. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.11.2022, справу №756/4180/22 за позовом першого заступника керівника Київської міської прокуратури Нагальнюка Романа в інтересах держави в особі Київської міської ради до [PERSON] , Товариства з обмеженою відповідальністю «Українське бюро річкових портів», про скасування державної реєстрації майнових прав, визнання недійсним договору купівлі-продажу та припинення права, розподілено судді Ткач М.М. Протокольною ухвалою суду від 08.02.2023 залучено до участь у справі третю особу приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Буждиганчук (Мартиненко) Євдокію Юріївну. Протокольною ухвалою суду від 14.04.2023 підготовче провадження по даній цивільній справі закрито та призначено справу до розгляду по суті. У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав у повному обсязі та наполягав на їх задоволенні. Відповідач [PERSON] , представник відповідача ТОВ «Українське бюро річкових портів», третя особа приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буждиганчук (Мартиненко) Є.Ю. у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися. Заслухавши пояснення учасника судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Судом установлено, що 21.06.2018 [PERSON] , як представник [PERSON] звернувся до Головного Управління Національної поліції у м. Києві із заявою про «знахідку на речі у вигляді майнових прав» на 16 гідротехнічних споруд, зокрема, на «Дамбу напірну-багатофункціональну», що розташована поруч з пр-том [ADDRESS] . На підставі цього просив уповноважити заявника на зберігання майнових прав зазначених гідротехнічних споруд або прийняти їх на зберігання за рахунок власного забезпечення (а.с. 28-29, том 1). Відповідно до листа слідчого управління ГУ НП у м. Києві № 26302/123/23 6-18 від 18.12.2018 [PERSON] визначено зберігачем майнових прав на гідротехнічні споруди за вказаними у заяві від 21.06.2018 координатами їх місцезнаходження. Зазначено про необхідність під час зберігання та з метою належної ідентифікації майнових прав на гідротехнічні споруди отримати (виготовити) відповідні технічні паспорти та надати примірники до Головного Управління Національної поліції у м. Києві (а.с.30-32, том 1). Згідно з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (актуальна інформація зі спеціального розділу) 21.02.2020 державним реєстратором на підставі листа слідчого управління Головного Управління Національної поліції у м. Києві №26302/123/23 6-18 від 18.12.2018 прийнято рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 51348066 та проведено за [PERSON] державну реєстрацію іншого речового права (майнових прав) на гідротехнічну споруду «Дамба напірна-багатофункціональна», призначена для якірної стоянки, швартування суден, захисту берегової смуги водних шляхів від шкідливого впливу вод, використання і охорони водних ресурсів (координати початку споруди [ADDRESS], координати кінця споруди [ADDRESS], що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (номер запису про інше речове право: 35686968 (спеціальний розділ) (а.с. 33, том 1). 14.12.2020 між [PERSON] та ТОВ «Українське бюро річкових портів» укладено договір купівлі-продажу майнових прав, відповідно до якого [PERSON] продає, а ТОВ «Українське бюро річкових портів» купує майнові права щодо об`єкта речового права, а саме гідротехнічної споруди «Дамба напірна-багатофункціональна», загальною площею 142980 кв.м., що розташована для захисту і напроти Оболонської набережної в Оболонському районі м. Києва (координати початку споруди - [ADDRESS], координати кінця споруди - [ADDRESS]) посвідчений приватним нотаріусом КМНО Буждиганчук Є.Ю., зареєстрований в реєстрі за № 6859 (а.с. 34-39, том 1). Відповідно до актуальної інформації зі спеціального розділу відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно майнові права на гідротехнічну споруду «Дамба напірна-багатофункціональна», загальною площею 142980 кв.м., призначену для якірної стоянки, швартування суден, захисту берегової смуги водних шляхів від шкідливого впливу вод, використання і охорони водних ресурсів (координати початку споруди - [ADDRESS], координати кінця споруди - [ADDRESS]), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані за ТОВ «Українське бюро річкових портів» на підставі договору купівлі-продажу від 14.12.2020, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Буждиганчук Є.Ю., зареєстрованого у реєстрі вчинення нотаріальних дій за № 6859 (номер запису про інше речове право: 35686968 (спеціальний розділ) (а.с. 46-48, том 1). 12.10.2021 Київська міська прокуратура звернулась із запитами до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА), Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та Фонду державного майна України про надання інформації стосовно порушення інтересів територіальної громади міста Києва та вимог земельного законодавства у зв`язку з реєстрацією за приватними особами речових прав на гідротехнічні споруди. Відповідно до відповіді Департамента комунальної власності м. Києва від 23.10.2021 та 26.10.2021 споруди, зазначені у запиті не належали та не належать до комунальної власності територіальної власності міста Києва та окрім цього зазначено, що рішенням Київської міської ради від 23.10.2013 № 270/9758 «Про питання, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва», районні в місті Києві державні адміністрації уповноважено вчиняти всі дії, необхідні для взяття на облік безхазяйного майна розташованого на території відповідних районів міст Києва (а.с. 108-109, том 1). Згідно відповіді Департамента земельних ресурсів від 02.11.2021 щодо перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об`єктів, вказаних у запиті, спеціалістами Департаменту не проводились та надав наявну у міському земельному кадастрі інформацію щодо земельних ділянок в межах яких орієнтовно розташовані такі об`єкти (а.с. 72-75, том 1). У відповідь на запит Київської місцевої прокуратури Фонд державного майна України 25 жовтня 2021 року повідомив, що вказані у запиті об`єкти нерухомості - гідротехнічні споруди не відносяться до сфери управління регіонального відділення як об`єкти, що не увійшли до статутних капіталів господарських товариств у процесі приватизації та інформація стосовно цих об`єктів у відділенні відсутні (а.с. 110-111, том 1). Київська міська прокуратура 21.02.2022 повідомила Київську міську раду про звернення до суду в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з метою захисту інтересів держави (а.с.112, том 1). Відповідно до постанови прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва про надання дозволу на розголошення відомостей досудового розслідування від 22.11.2021, прокурорам та іншим посадовим особам управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури надано дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування №42021102050000173, для використання їх з метою вжиття заходів представницького характеру на захист інтересів держави (а.с.113-114, том 1). Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Так, згідно п. 4 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є інші юридичні факти. За загальним правилом право власності набувається на підставах, що не заборонені законом (ч. 1 ст. 328 ЦК України). Частиною 1 ст. 337 ЦК України передбачено, що особа, яка знайшла загублену річ, зобов`язана негайно повідомити про це особу, яка її загубила, або власника речі і повернути знайдену річ цій особі. В свою чергу, згідно ст. 179 ЦК України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки. Відповідно до ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Режим нерухомої речі може бути поширений законом на повітряні та морські судна, судна внутрішнього плавання, космічні об`єкти, а також інші речі, права на які підлягають державній реєстрації. Частиною 2 цієї статті визначено, що рухомими речами є речі, які можна вільно переміщувати у просторі. Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого і введеного в дію наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 17.08.2000 № 507, під спорудами розуміється будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт. У Наказі Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 19.12.1995 № 252 «Про затвердження Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21.12.1995 року за № 466/1002, визначено гідротехнічні споруди, як споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод. Отже, гідротехнічна споруда є нерухомим майном, оскільки вона нерозривно пов`язана з землею та її переміщення в інше місце може призвести до надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру. Згідно ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги. Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом. Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації прав підлягають: 1) право власності та право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва; 2) речові права на нерухоме майно, похідні від права власності: право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); право забудови земельної ділянки (суперфіцій); право господарського відання; право оперативного управління; право постійного користування та право оренди (суборенди) земельної ділянки; право користування (найму, оренди) будівлею або іншою капітальною спорудою (їх окремою частиною), що виникає на підставі договору найму (оренди) будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини), укладеного на строк не менш як три роки; право довірчої власності (крім права довірчої власності як способу забезпечення виконання зобов`язань); інші речові права відповідно до закону. Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. За змістом норм ст. 334 ЦК України та ст.ст. 3, 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» похідні від права власності речові права на нерухоме майно у їх набувача виникають з моменту державної реєстрації таких прав. Отже, речові права на нерухоме майно, похідні від права власності, так і майнові права, відмінні від права власності на нерухоме майно, є правами, нерозривно пов`язаними з нерухомим майном, а тому такі права підлягають державній реєстрації та виникають з моменту відповідної реєстрації. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 13.04.2021 року у справі № 910/11702/18. При чому слід звернути увагу, що системний аналіз ст.ст. 179, 181, 190 ЦК України вказує на те, що речове право на нерухоме майно не є предмет матеріального світу, тому не може бути, знахідкою в розумінні ст. 337 ЦК України. Таким чином, державний реєстратор не мав правових підстав прийняття 26.02.2020 рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 51348066, майнових прав на спірну гідротехнічну споруду за [PERSON] , як на знахідку. Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно зі ст. 658 ЦК України право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Якщо продавець товару не є його власником, покупець набуває право власності лише у випадку, якщо власник не має права вимагати його повернення. Частиною 1 ст. 215 ЦК України установлено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу. У відповідності до вимог ч.ч. 1 та 2 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Враховуючи, що право власності на майнові права на спірну гідротехнічну споруду набути [PERSON] з порушенням вимог закону, рішення державного реєстратора про реєстрацію у Держаному реєстрі речових прав підлягає скасуванню, суд дійшов висновку про те, що [PERSON] не набув, як продавець необхідного обсягу цивільної дієздатності для укладення з ТОВ «Українське бюро річкових портів» договору купівлі-продажу майнових прав від 14.12.2020, а тому цей договір підлягає визнанню недійсним, із скасуванням рішень про державну реєстрацію за ТОВ «Українське бюро річкових портів». Окрім цього, судом установлено, що спірна гідротехнічна споруда розташована на земельній ділянці комунальної власності та право власності на неї у порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» зареєстровано не було, а тому по суті є безхазяйною нерухомістю. Так, відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна заявником є орган місцевого самоврядування. Відповідно до п. 82 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року № 1127 взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. Згідно ч. 5 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи (ч. 1 ст. 6 . Закону України «Про столицю - місто-герой Київ»). Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратури» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99). Відтак, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 26 липня 2018 року у справі № 926/1111/15, від 19 вересня 2019 року у справі № 815/724/15, від 28 січня 2021 року у справі № 380/3398/20, від 5 жовтня 2021 року у справі № 380/2266/21, від 2 грудня 2021 року у справі № 320/10736/20 та від 23 грудня 2021 року у справі № 0440/6596/18. Таким чином, Київська міська рада, як орган місцевого самоврядування на території якого розташована спірна нерухомість, в інтересах якої прокурором подано цей позов з додержанням вимог закону щодо представництва порушених суспільних інтересів, є належним позивачем. Беручи до уваги вищевикладене, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з кожного з відповідачів на користь позивача витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved