Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-03 00:00:00

представник позивачки звернувся до суду із позовом, у якому просить визнати незаконними та скасувати наказ генерального директора КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології» Л. Кобецької №02-к/тм від 01.03.2023 року, наказ генерального директора КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології» Л. Кобецької №03-к/тм від 01.03.2023 року. Свої позовні вимоги мотивує тим, що наказом №02-к/тм від 01.03.2023 року [PERSON] інкриміновано недотримання практики гігієни рук та правил використання нестерильних оглядових медичних рукавичок, порушення режиму зберігання стерильних медичних виробів. Представник зазначив, що у наказі не конкретизовано, в чому саме полягало недотримання практики гігієни рук і правил використання нестерильних оглядових медичних рукавичок, який саме пункт Інструкції з впровадження покращення гігієни рук в закладах охорони здоров`я та установах/закладах надання соціальних послуг порушено, а правила використання нестерильних оглядових медичних рукавичок наказом МОЗ України від 03.08.2021 року №1614 не передбачені і не врегульовані взагалі. Також додав, що нормами не передбачено заборони зберігання стерильних медичних виробів у крафт-пакетах на одній поличці з нестерильними використаними біксами та іншими нестерильними медичними виробами медичного призначення, а стерильні медичні вироби в крафт пакетах є стерильними, запакованими та захищеними від будь яких зовнішніх чинників. Дисциплінарне стягнення у виді догани застосоване до позивачки пізніше одного місяця з дня його виявлення, що на його думку, суперечить вимогам КЗпП України та свідчить про незаконність наказу. Що стосується дисциплінарного стягнення, яке було застосовано наказом №03-к/тм від 01.03.2023 року, то допущена помилка була виправлена позивачкою шляхом внесення відповідних змін в ЕСОЗ. У наказі не вказано, коли саме вчинено порушення трудової дисципліни [PERSON] , не вказані дати таких порушень, у зв`язку з чим точно встановити дату виявлення порушення трудової дисципліни неможливо. На його думку, оспорювані накази про притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності не містять фактичних та конкретних даних щодо причин накладення стягнення, загальні формулювання не пояснюють суть порушень трудової дисципліни, які допустила в роботі позивачка, не містять посилання на конкретні обставини вчинення порушень трудової дисципліни та чіткі посилання на неналежність виконання працівником яких саме посадових обов`язків, що свідчить про відсутність систематичних порушень та систематичного виконання позивачкою без поважних причин покладених на неї обов`язків, які б могли бути підставами для застосування дисциплінарних стягнень у вигляді догани, роботодавцем не встановлено обставин за яких порушення відбулися, не враховано ступінь тяжкості проступку і заподіяну ним шкоду, не встановлено, чи шкода заподіяна взагалі, а також не враховано попередню роботу працівника, з огляду на що такі накази не відповідають вимогам трудового законодавства та підлягають скасуванню. Ухвалою Залізничного районного суду м.Львова від 09.05.2023 року відкрито провадження у справі розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. 05.06.2023\~року представником\~відповідача подано\~відзив на\~позовну заяву, в якому генеральний директор КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології» Л.Кобецька пояснила, що днями виявлення проступків [PERSON] є 23.01.2023 року та 09.02.2023 року, 10.02.2023 року. У зв`язку із тимчасовою непрацездатністю позивачки у період з 14.02.2023 року по 24.02.2023 року граничним терміном застосування дисциплінарних стягнень є 06.03.2023 року та 09.03.2023 року, а відтак вважає доводи позивачки щодо недотримання строків накладення дисциплінарних стягнень необгрунтованими. Зазначила, що порушення [PERSON] зафіксовано на моніторинговому обході, проведеному завідувачем відділу інфекційного контролю та головною медичною сестрою і полягає в зберіганні на одній поличці (тобто в одній шафі, яка не є продезинфікованою, оскільки в ній виявлено нестерильні використані бікси та інші вироби) стерильних медичних виробів в крафт-пакетах. Додала, що у змісті позовної заяви наявне зауваження щодо відсутньої конкретизації, в чому саме полягало недотримання практики гігієни рук. Вважає, що конкретизація можлива при недотриманні одного чи декількох пунктів алгоритму проведення гігієни рук медичного персоналу. В.о. завідувача відділенням постнатального догляду ВП ПКБ №1 м.Львова Штогрин О.П. при здійсненні догляду за пацієнтом не провела гігієну рук в цілому. Також пояснила, що ємкість, у якій виявлено використану хірургічну маску, у відділенні постнатального догляду використовується для зберігання стерильних виробів медичного призначення. Окрім того, позивачка двічі протягом двох місяців сформувала недостовірні медичні висновки про народження дитини в ЕСОЗ, що, на її думку, не видається можливим пояснити випадковістю та надмірним навантаженням на роботі. Заперечила твердження позивачки про те, що ці проступки не заподіяли негативних наслідків та шкоди. Помилки щодо дати народження дитини, внесені в медичний висновок про народження, і необхідність їх подальшого виправлення спричинили вимушене порушення ведення медичної документації у КНП «Львівське ТМО 3» іншими посадовими особами, а саме закладом було надано Медичні свідоцтва про народження дитини без наявних на те юридичних підстав і, як наслідок, виникло дублювання засвідчення факту народження дитини. У відповідності до вимог ч. 2 ст.\~247\~ЦПК\~України в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, вивчивши зібрані по справі докази, з`ясувавши обставини справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтями 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] перебуває у трудових відносинах з КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології». Так, виходячи із копії наказу КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології» №687-к/тр від 18.10.2022 року, [PERSON] переведено на посаду лікаря-педіатра-неонатолога відділення спільного перебування матері та дитини відокремленого підрозділу «Пологовий клінічний будинок №1 м.Львова» (а.с.15). Відповідно до копії наказу КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології» №667-в від 31.10.2022 року, виконання обов`язків завідувача відділення постнатального догляду відокремленого підрозділу «Пологовий клінічний будинок №1 м.Львова» КНП «Львівське клінічне територіальне медичне об`єднання акушерства та гінекології» доручено лікарю-педіатру-неонатологу [PERSON] (а.с.16). Наказом №02-к/тм від 01.03.2023 року 23.01.2023 року Штогрин ОП оголошено догану за неналежне виконання п.2.18 та п.2.33 своїх посадових обов`язків. Виходячи із змісту цього наказу, копії рапорту завідувача відділу інфекційного контролю Митхайлів Л.В., в ході обходу встановлено, що при здійсненні догляду за пацієнтом (новонародженим) в.о. завідувача відділенням постнатального догляду ВП «ПКБ №1 м.Львова» лікар-неонатолог [PERSON] не дотримується практики гігієни рук та правил використання нестерильних оглядових медичних рукавичок. Також в маніпуляційній №2 виявлено порушення режиму зберігання стерильних медичних виробів (стерильні медичні вироби в крафт-пакетах зберігаються на одній поличці з нестерильними використаними біксами та іншими нестерильними виробами медичного призначення). У ємкостях для зберігання стерильних медичних виробів одноразового використання виявлено використану хірургічну медичну маску. Отримано пояснення [PERSON] , у яких лікар факт порушення вимог наказу МОЗ України від 11.08.2014 №552 «Про затвердження Державних санітарних норм та правил «Дезинфекція, передстерилізаційне очищення та стерилізація медичних виробів в ЗОЗ» заперечує, факт порушення вимог наказу МОЗ України від 08.06.2015 №325 «Про затвердження Державних санітарних норм та правил щодо поводження з медичними відходами» підтверджує, обгрунтовуючи його наміром утилізувати використану хірургічну маску в майбутньому (а.с.17-19, 55). А також наказом №03-к/тм від 01.03.2023 року [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання п.2.28 своїх посадових обов`язків. Виходячи із змісту цього наказу, за фактом звернення у КНП «Львівське ТМО 3» породіллі [PERSON] та запитом Миколаївського відділу ДРАЦС у Стрийському районі Львівської області про уточнення дати народження дитини гр. [PERSON] встановлено, що лікарем-педіатром-неонатологом [PERSON] 14.01.2023 та 03.02.2023 було недостовірно внесено інфрмацію у медичні висновки про народження дитини в ЕСОЗ. Отримано пояснення [PERSON] , в яких вона визнає допущені помилки. Своїми діями [PERSON] систематично порушила п.2.28 посадової інструкції лікаря-педіатра-неонатолога (а.с.20,21). Із наказами позивачка була ознайомлена 02.03.2023 року та не погодилась із такими. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Відповідно до вимог ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України. Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (стаття 148 КЗпП України). Виходячи із наведеного, беручи до уваги копії листків непрацездатності, які підтверджують непрацездатність [PERSON] у період з 14.02.2023 року по 17.02.2023 року, та з 18.02.2023 року по 24.02.2023 року, пояснень позивачки та представника відповідача про час виявлення проступків, суд вважає необгрунтованими доводи позивачки про недотримання строків накладення дисциплінарних стягнень. Згідно зі статтею 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення до працівника, власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов`язки працівника визначаються у посадовій (робочій) інструкції. КЗпП України не містить переліку випадків, в яких може застосовуватися догана чи звільнення. Притягнення до дисциплінарної відповідальності і накладення стягнення - це право роботодавця, а не його обов`язок. При визначенні виду стягнення враховуються попередня робота працівника, його ставлення до праці. До застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від працівника письмові пояснення. Якщо працівник відмовився від цього, власник повинен скласти акт про відмову від дачі пояснень і провести дисциплінарне розслідування порушення трудової дисципліни. Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку зазначити мотиви застосування стягнення. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами. Таким чином,\~для правомірного\~накладення дисциплінарного\~стягнення роботодавцем\~необхідна наявність\~сукупності таких\~умов:\~порушення має\~стосуватися лише\~тих обов`язків,\~які є\~складовими трудової\~функції працівника\~чи випливають\~з правил\~внутрішнього трудового\~розпорядку.\~Невиконання чи\~неналежне виконання\~працівником трудових\~обов`язків має\~бути винним,\~скоєним без\~поважних причин\~умисно або\~з необережності\~(постанова Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17 ). Відповідно до п.2.18 та 2.33 Посадової інструкції завідувача відділення постнатального догляду лікаря-педіатра-неонатолога відокремленого підрозділу «Пологовий клінічний будинок №1 м.Львова», порушенням яких обгрунтовано оскаржуваний наказ №02-к/тм від 01.03.2023 року, завідувач відділення постнатального догляду, лікар-педіатр-неонатолог здійснює заходи щодо забезпечення належних санітарно-гігієнічних умов функціонування відділення, а також контролює дотримання протиепідемічного режиму у структурному підрозділі. Згідно п.4.1 цієї Посадової інструкції завідувач відділення постнатального догляду лікар-педіатр-неонатолог несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків в межах, визначених чинним законодавством України про працю та кримінальним законодавством (а.с.22-27). Виходячи із змісту оскаржуваного наказу №02-к/тм від 01.03.2023 року, встановлено, що при здійсненні догляду за пацієнтом (новонародженим) [PERSON] не дотримується практики гігієни рук та правил використання нестерильних оглядових медичних рукавичок, що є порушенням вимог наказу МОЗ України від 03.08.2021 №1614 «Про організацію профілактики інфекцій та інфекційного контролю в закладах охорони здоров`я та установах/закладах надання соціальних послуг/соціального захисту населення». Так,\~наказом МОЗ\~України від\~03.08.2021\~№1614\~«Про організацію\~профілактики інфекцій\~та інфекційного\~контролю в\~закладах охорони\~здоров`я та\~установах/закладах\~надання соціальних\~послуг/соціального\~захисту населення»\~затверджено Інструкцію\~з впровадження\~покращення гігієни\~рук в\~закладах охорони\~здоров`я та\~установах/\~закладах надання\~соціальних послуг\~/\~соціального захисту\~населення,\~яка визначає\~порядок організації\~гігієни рук\~і спрямована\~на оптимізацію\~заходів щодо\~запобігання появи\~та поширення\~в закладах\~охорони здоров`я\~та серед\~фізичних осіб\~-\~підприємців,\~які зареєстровані\~в установленому\~законом порядку\~та одержали\~ліцензію на\~право провадження\~господарської діяльності\~з медичної\~практики,\~закладах громадського\~здоров`я (далі\~-\~ЗОЗ),\~установах/закладах\~надання соціальних\~послуг /\~соціального захисту\~населення (далі\~-\~ЗСЗ)\~інфекційних хвороб,\~пов`язаних з\~наданням медичної\~допомоги,\~та мікроорганізмів\~із антимікробною\~резистентністю.\~Ця Інструкція\~є обов`язковою\~для ЗОЗ\~і ЗСЗ\~незалежно від\~форм власності\~та їх\~відомчого підпорядкування,\~крім зазначених\~у абзаці\~другому пункту\~1\~цієї Інструкції. Відповідальними за виконання цієї Інструкції у ЗОЗ, ЗСЗ є його керівник, у структурних підрозділах ЗОЗ, ЗСЗ - відділ з інфекційного контролю (далі - ВІК) та керівники структурних підрозділів (п.1-3 Розділу І Інструкції). У Додатку №2 до Інструкції закріплено алгоритм проведення гігієни рук медичного персоналу, а у Розділі ІІ Правил і практики гігієни рук (Додатку №1 до Інструкції) визначено техніки гігієни рук, а у Розділом IV цих Правил врегульовано використання медичних рукавичок, в тому числі, нестерильних оглядових медичних рукавичок, що спростовує доводи позивачки в цій частині. Водночас, суд зауважує наступне. Принцип презумпції невинуватості в трудовому праві випливає із змісту статті 138 КЗпП, яка передбачає обов`язок роботодавця доводити наявність умов, серед них і вини працівника, для притягнення такого працівника до відповідальності (підтверджується відповідною судовою практикою, наприклад, Постанова ВС від 24 липня 2019 року у справі № 359/4316/17, Постанова ВС від 08 жовтня 2020 року у справі № 202/2817/19 ). Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків, вина працівника, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Відповідно до Державного класифікатора управлінської документації ДК 010-98, затвердженого наказом Держстандарту України від 31.12.1998 року № 1024, наказ про накладення дисциплінарного стягнення відноситься до класу «організаційно - розпорядча документація» підкласу «документація з оцінки трудової діяльності», та має відповідати певним вимогам, а саме. Наказ має бути виконаний на бланку, на якому має бути зазначено повне найменування роботодавця, банківські реквізити, код ЄДРПОУ, адреса, телефон. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому проявилося порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали причиною для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити і нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Таблицею 1. Показання до використання стерильних і оглядових медичних рукавичок* Правил і практики гігієни рук (Додатку №1 до Інструкції) визначено випадки, у яких показано використання нестерильних (оглядових) медичних рукавичок (ризик контакту з кров`ю та іншими біологічними рідинами, секретами, екскретами і предметами, що видимо ними забруднені), в тому числі при прямому та при непрямому контакті з пацієнтом, а також випадки, у яких використання медичних рукавичок не показано (за виключенням контактних заходів захисту) (відсутність контакту з кров`ю або іншими біологічними рідинами, а також із об`єктами зовнішнього середовища, які контаміновані ними), зокрема, вимірювання артеріального тиску, температури і пульсу, підшкірні і внутрішньом`язеві ін`єкції, миття та і переодягання пацієнта, транспортування пацієнта, догляд за очима і вухами (при відсутності виділень біологічних рідин). Виходячи із змісту оспорюваного наказу про накладення дисциплінарного стягнення (лікар-неонатолог [PERSON] при здійсненні догляду за пацієнтом не дотрималася практики гігієни рук та правил використання нестерильних оглядових рукавичок, що є порушенням вимог наказу МОЗ України від 03.08.2021 №1614 «Про організацію профілактики інфекцій та інфекційного контролю в закладах охорони здоров`я та установах/закладах надання соціальних послуг/соціального захисту населення»), у такому не міститься нормативного посилання, а саме не вказано статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. В свою чергу загальні формулювання, які містяться в оспорюваному наказі, не пояснюють суть порушень трудової дисципліни, які допустила в роботі позивачка, а відтак відповідачем не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях позивачки, а наказ 302-к/тм від 01.03.2023 року в цій частині не відповідає вимогам трудового законодавства. З аналогічних\~підстав суд\~вважає таким,\~що не\~відповідає вимогам\~трудового законодавства\~ наказ\~№02-к/тм\~від 01.03.2023\~року в\~частині оголошення\~догани [PERSON] \~за порушення\~режиму зберігання\~стерильних медичних\~виробів,\~що є\~порушенням вимог\~наказу МОЗ\~України від\~11.08.2014\~№552\~«Про затвердження\~Державних санітарних\~норм та\~правил «Дезинфекція,\~передстерилізаційне очищення\~та стерилізація\~медичних виробів\~в ЗОЗ»\~та за\~виявлення використаної\~хірургічної медичної\~маски в\~ємкостях для\~зберігання стерильних\~медичних виробів,\~оскільки роботодавцем\~у наказі\~також не\~зазначено статтю,\~її частину,\~абзац,\~пункт,\~підпункт нормативно-правового\~акту,\~на підставі\~якого працівник\~притягується до\~дисциплінарної відповідальності. Щодо наказу №03/к/тм від 01.03.2023 року, то виходячи із змісту такого, за фактом звернення у КНП «Львівське ТМО 3» породілі [PERSON] та запитом Миколаївського відділу ДРАЦС у Стрийському районі Львівської області про уточнення дати народження дитини гр. [PERSON] встановлено, що лікарем-педіатром-неонатологом [PERSON] 14.01.2023 та 03.02.2023 було недостовірно внесено інформацію у медичні висновки про народження дитини ЕСОЗ. Отримано пояснення [PERSON] , у яких вона визнає допущені помилки. Своїми діями лікар-педіатр-неонатолог [PERSON] систематично порушила п.2.28 посадової інструкції лікаря-педіатра-неонатолога ВП «ПКБ №1 м.Львова». Відповідно до п.2.28 Посадової інструкції лікаря-педіатра-неонатолога відділення постнатального догляду відокремленого підрозділу «Пологовий клінічний будинок №1 м.Львова», порушенням якого обгрунтовано оскаржуваний наказ №03-к/тм від 01.03.2023 року, лікар-педіатр-неонатолог відділення постнатального догляду вносить інформацію про пролікованого пацієнта згідно програми медичних гарантій, формує медичні висновки про народження дитини в ЄСОЗ. Згідно п.4.1 цієї Посадової інструкції лікар-педіатр-неонатолог несе відповідальність за неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, помилкові дії чи бездіяльність, в межах, визначених чинним законодавством України про працю та кримінальним законодавством (а.с.28-32). У своїй позовній заяві позивачка зазначила, що вона дійсно зробила помилку при внесенні відомостей щодо дати народження дитини в ЕСОЗ, однак, така дія була здійснена нею випадково і у зв`язку із надмірним навантаженням на роботі, а допущена помилка була виправлена нею шляхом внесення відповідних змін в ЕСОЗ. Представник відповідача у відзиві на позов зазначила, що [PERSON] двічі протягом двох місяців сформувала недостовірні висновки про народження дитини в ЕСОЗ, внаслідок чого закладом було надано Медичні свідоцтва про народження дитини без наявних на те юридичних підстав і, як наслідок, виникло дублювання засвідчення факту народження дитини (медичний електронний висновок про народження дитини та Медичне свідоцтво про народження дитини). Також [PERSON] створено два активних медичних висновки про народження дитини з різними датами народження. Внаслідок помилки [PERSON] [PERSON] вимушена була двічі приїхати у ВП «ПКБ №1 м.Львова» для подання заяви і для отримання Медичного свідоцтва про народження дитини. Відповідно до Порядку функціонування електронної системи охорони здоров`я, затвердженого Постановою КМУ від 25 квітня 2018 р. № 411, на який посилається представник відповідача у відзиві на позовну заяву, такий визначає механізм функціонування електронної системи охорони здоров`я та її компонентів, реєстрації користувачів, внесення та обміну інформацією і документами в електронній системі охорони здоров`я відповідно до Закону України Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення. Завданням електронної системи охорони здоров`я є забезпечення можливості використання пацієнтами електронних сервісів для реалізації їх прав, зокрема за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення (далі - програма медичних гарантій), автоматизація ведення обліку медичних послуг і управління медичною інформацією, запровадження електронного документообігу у сфері медичного обслуговування населення. Відповідно до п.20 цього Порядку у центральній базі даних ведеться, зокрема, Реєстр медичних висновків. До зазначеного Реєстру включаються такі відомості: посилання на запис про пацієнта в Реєстрі пацієнтів; посилання на запис про лікаря, що сформував та підписав медичний висновок, у Реєстрі медичних працівників; посилання на запис про суб`єкта господарювання в Реєстрі суб`єктів господарювання у сфері охорони здоров`я; дата та час формування і реєстрації медичного висновку в Реєстрі медичних висновків; вид медичного висновку; суть висновку лікаря відповідно до виду медичного висновку; строк дії медичного висновку або зазначення безстроково; інші відомості, передбачені порядками формування та видачі медичних висновків відповідного виду, затвердженими МОЗ. Створення,\~внесення,\~перегляд інформації\~та документів\~у центральній\~базі даних,\~внесення змін\~та доповнень\~до них\~здійснюються користувачами\~відповідно до\~прав доступу,\~встановлених цим\~Порядком та\~нормативно-правовими\~актами,\~що регулюють\~порядок ведення\~відповідних реєстрів.\~Інформація та\~документи вносяться\~до електронної\~системи охорони\~здоров`я користувачами\~відповідно до\~їх прав\~доступу,\~визначених відповідно\~до цього\~Порядку та\~нормативно-правових\~актів,\~що регулюють\~порядок ведення\~відповідних реєстрів.\~Відомості до\~електронної системи\~охорони здоров`я\~також можуть\~вноситися у\~результаті електронної\~взаємодії з\~державними інформаційними\~ресурсами. Зміни та доповнення до інформації, що міститься у центральній базі даних, здійснюється за заявою користувача. Якщо протягом десяти робочих днів з дня отримання такої заяви НСЗУ не відхилила таку заяву через наявність у ній помилок чи завідомо недостовірної інформації, до інформації у центральній базі даних вносяться відповідні зміни та доповнення. Інформація про користувача, який подав заяву про внесення змін та доповнень, дату та час їх внесення, а також початковий зміст інформації зберігається у центральній базі даних та не підлягає зміні чи видаленню. (п.14, 24, 26 Порядку). Наказом МОЗ України №2136 від 18.09.2020 року затверджено Порядок формування та видачі медичних висновків про народження в Реєстрі медичних висновків електронної системи охорони здоров`я, відповідно до якого такий визначає механізм формування та видачі медичних висновків про народження в Реєстрі медичних висновків (далі - Реєстр) в електронній системі охорони здоров`я (далі - система), перелік відомостей, що вносяться до Реєстру та права доступу до них, а також Порядок ведення Реєстру медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, з урахуванням якого здійснюється формування та видача медичних висновків про народження в Реєстрі. Кожен медичний висновок про народження повинен містити такі відомості: 1) номер запису в Реєстрі; 2) посилання на запис про новонародженого в Реєстрі пацієнтів; 3) посилання на запис про жінку, яка народила дитину, в Реєстрі пацієнтів; 4) посилання на запис про лікаря в Реєстрі медичних працівників, що сформував та підписав медичний висновок; 5) посилання на запис про суб`єкта господарювання в Реєстрі суб`єктів господарювання у сфері охорони здоров`я; 6) повне найменування суб`єкта господарювання (прізвище, ім`я, по батькові (за наявності) для фізичних осіб - підприємців); 7) адреса місця надання медичних послуг; 8) посилання на запис в Реєстрі медичних записів, записів про направлення та електронних рецептів, на підставі якого здійснюється формування та видача медичного висновку про народження; 9) дату та час формування і реєстрації медичного висновку в Реєстрі; 10) вид медичного висновку ("медичний висновок про народження"); 11) категорію медичного висновку ("за результатом огляду пологів"); 12) суть висновку лікаря: дата народження дитини; стать новонародженого; 13) строк дії медичного висновку визначається як безстроковий (дата завершення дії медичного висновку не зазначається) (п.6 Порядку). Відповідно до п.8,9 Порядку ведення Реєстру медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я, Персональні дані, які містяться в Реєстрі у формі посилань на записи в інших реєстрах системи, обробляються протягом строку, визначеного порядками ведення відповідних реєстрів. Після закінчення строку обробки персональних даних медичні висновки зберігаються у системі в знеособленому вигляді безстроково. Система забезпечує фіксацію та збереження інформації про всі операції, пов`язані з обробкою персональних даних і доступом до них. Зміни до медичного висновку вносяться шляхом створення нового запису в Реєстрі з одночасним проставленням відмітки про відміну запису, до якого вносяться зміни. Початковий зміст інформації, що міститься у медичному висновку, зберігається у центральній базі даних та не підлягає зміні чи видаленню. У разі виявлення технічної неточності у медичному висновку особою, яка його внесла до Реєстру, така особа повинна внести відповідні зміни до запису, а також повідомити про це пацієнта (його законного представника) телефоном, електронною поштою або іншим доступним способом зв`язку протягом трьох днів з дня внесення таких змін. У випадку, якщо пацієнт (його законний представник) або інша особа, яка має доступ до медичного висновку відповідно до наданих прав доступу, виявила технічну неточність або недостовірну інформацію у медичному висновку, пацієнт (його законний представник) або така особа мають право особисто, у тому числі засобами комунікацій, звернутись до особи, яка внесла такий запис до Реєстру, щодо внесення до системи відповідних змін. Зазначена особа обов`язково повідомляє про це пацієнта (його законного представника) телефоном, електронною поштою або іншим доступним способом зв`язку протягом трьох днів з дня внесення таких змін. Зміни до інформації, що міститься у Реєстрі, за заявою пацієнта (його законного представника) також здійснюються НСЗУ у порядку, передбаченому пунктом 26 Порядку функціонування електронної системи охорони здоров`я, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2018 року № 411. Отже, нормативними документами, якими регулюється ведення реєстрів, в тому числі реєстру медичних висновків про народження дитини, передбачено внесення змін до медичних висновків у випадку технічних неточностей чи з інших підстав, а відтак доводи представника відповідача про технічну неможливість визначити помилковими в ЕСОЗ неправильно сформованих [PERSON] медичних висновків про народження дитини та, як наслідок, необхідності надання Медичних свідоцтв про народження дитини без наявних на те юридичних підстав, є недоведеними. Водночас, суд зауважує, що формування позивачкою медичних висновків із невірними відомостями, необхідність внесення виправлень у такі відомості, реагування закладом медичної допомоги на звернення заявниць та уповноважених органів стосовно цих питань, та необхідність вирішення таких, могли викликати вимушені порушення у роботі підприємства-відповідача та у плануванні часу пацієнток. Крім цього, суд бере до уваги право відповідача самостійно визначати вид стягнення відповідно до тяжкості проступку працівника, той факт, що позивачка визнала факт внесення нею недостовірних відомостей у медичні висновки, доказів чи доводів на підтвердження надмірного навантаження на роботі у цей період, на які вона посилалася при обгрунтуванні позовної заяви, не подала та не навела, відповідачем доведено, що формування таких висновків входить до обов`язків позивачки, а відтак вважає, що у задоволенні позову в частині скасування судового наказу №03/к/тм від 01.03.2023 року слід відмовити. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved