Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-03 00:00:00

Керівник Коломийської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Снятинської міської ради звернувся в суд із позовом до [PERSON] , третя особа - Державний реєстратор Снятинської міської ради Коломийського району Маковійчук І.М., про визнання незаконним та скасування рішення Снятинської міської ради, скасування державної реєстрації та повернення земельної ділянки. Позовні вимоги мотивував тим, що відповідно до ст. 12 Земельного Кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин належить розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад та передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу. Стаття 122 ЗК України вказує, що сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб. Порядок і процедура передачі земельної ділянки у власність громадянинові встановлена статтею 118 ЗК України, відповідно до якої питання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо приватизації земель, а також питання затвердження даних проектів здійснюється шляхом прийняття відповідного рішення. Закон України "Про запобігання корупції" визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення недоліків корупційних правопорушень . У статті 1 цього Закону надано значення термінів, які в ньому вживаються, зокрема, реальний конфлікт інтересів- суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повновжень. Статтею 3 Закону визначено суб`єктів, на які поширюється дія цього Закону, згідно з п. 1, 2 ч.1 якої передбачені особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та особи, які для цілей цього Закону прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Зокрема, згідно з підпунктом "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: народні депутати України, депутати Верховоної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови. Відповідно до ч.1 ст. 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1,2 ч.1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. 04.05.2022 Снятинським районним судом винесено постанову в адміністративній справі, відповідно до якої [PERSON] , будучи депутатом Снятинської міської ради, будучи відповідно до п.п. "б" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, порушив вимоги ст. 28 даного Закону, перебуваючи в приміщенні Снятинської міської ради, що розташована в м. Снятин по вул. Шевченка, 710, вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-7 ч.1, ст. 172-7 ч.2 КУпАП, за наступних обставин. Так, [PERSON] 26.03.2021 р. вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 172-7 ч.1 КУпАП, яке виразилося в тому, що він, будучи депутатом Снятинської міської ради, достовірно знаючи, що у питанні № 25 згідно порядку денного, зокрема у п. 150, п.п. 150.1 буде розглядатися затвердження йому проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,2900 га, кадастровий номер 2625280401:02:002:0099, для ведення особистого селянського господарства в урочищі "Осоки" в с. Белелуя, та зазначена ділянка буде надана йому в приватну власність, не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, не повідомив колегіальний орган -депутатів Снятинської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час розгляду на сесії Снятинської міської ради питання "Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок (рішення № 131-5/2021 від 26.03.2021р.) Крім того, [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 172-7 ч.2 КУпАП, яке виразилося в тому, що він, будучи депутатом Снятинської міської ради, за вищевказаних обставин, 26.03.2021р. прийняв участь у голосуванні на сесії Снятинської міської ради та проголосував за питання "Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок (рішення № 131-5/2021 від 26.03.2021р.). В ході розгляду судом справи про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 172-7 ч.1, ст. 172-7 ч.2 КУпАП визнав в повному обсязі та постанову суду від 04.05.2022р. не оскаржував. Оскільки, рішення Снятинської міської ради № 131-5/2021 від 26.03.2021р. прийнято за участі депутата Снятинської міської ради [PERSON] в результаті корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ст. 172-7 ч.1, ст. 172-7 ч.2 КУпАП, у зв`язку із невиконанням останнім покладеного ст.ст. 28, 35 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення, що встановлено постановою Снятинського районного суду від 04.05.2022 р., то таке рішення підлягає скасуванню. До цього часу, прийняті в умовах реального конфлікту інтересів рішення Снятинської міської ради № 131-5/2021 від 26.03.2021р. органом або посадовою особою, уповноваженою на скасування відповідних рішень на теперішній час Снятинською міською радою не скасовано та є чинним. Крім того, на підставі даного рішення державним реєстратором Снятинської міської ради прийнято рішення, індексний номер 61738594 від 22.11.2021р. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, запис про право власності номер 2511824526080, відповідно до якого на земельну ділянку площею 0,29 га, кадастровий номер 2625280401:02:002:0099 зареєстровано право приватної власності на ім`я [PERSON] . Коломийською окружною прокуратурою на адресу Снятинської міської ради від 09.09.2022р. скеровано лист в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", в якому орган місцевого самоврядування проінформовано про факт незаконного вибуття із земель комунальної власності земельної ділянки та попереджено про необхідність захисту інтересів міської ради у суді. Згідно відповіді Снятинської міської ради від 20.09.2022 орган місцевого самоврядування не звертався із даним питанням до суду. Також, Коломийською окружною прокуратурою скеровано на адресу Снятинської міської ради лист від 13.02.2023р., згідно якого прокуратурою органу місцевого самоврядування вказано на те, що оскільки земельна ділянка площею 0,29 га передана у власність на підставі рішення, прийнятого з порушенням вимог Закону України "Про запобігання корупції", остання підлягає поверненню до земель запасу. Прокуратурою повідомлено про те, що нею буде заявлено позов в інтересах держави в особі Снятинської міської ради до [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення Снятинської міської ради, скасування державної реєстрації та повернення земельної ділянки, а також, повідомлено про те, що прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Просив визнати незаконним та скасувати п. 114 рішення Снятинської міської ради № 131-5/2021 від 26.03.2021р. "Про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок". Скасувати державну реєстрацію земельної ділянки права власності на земельну ділянку площею 0,29 га, кадастровий номер 2625280401:02:002:0099 для ведення особистого селянського господарства в урочищі "Осоки" в с. Белелуя. Витребувати з незаконного володіння та користування [PERSON] земельну ділянку права площею 0,29 га, кадастровий номер 2625280401:02:002:0099. Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позові. Представник Снятинської міської ради в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задоволити. Відповідач в судовому засіданні проти позову не заперечив. Пояснив, що зробив помилку, прийнявши участь у голосуванні на сесії Снятинської міської ради та проголосувавши за питання затвердження йому проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,2900 га. Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення з наступних підстав. Так, п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Одночасно, організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом. Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначені підстави представництва прокурором інтересів держави в суді, а саме, у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Як вбачається з матеріалів справи, прокурор звернувся із позовною заявою на захист інтересів держави в інтересах органу місцевого самоврядування. Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 наголосив, що інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає, з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Таким чином, наведені вище норми законів та рішення Конституційного Суду України, надають прокурору право звертатися до суду з позовами про захист інтересів держави, обґрунтовуючи при цьому, в чому саме полягає таке порушення. Так, звертаючись до суду із позовом керівник Коломийської окружної прокуратури обґрунтував необхідність захисту інтересів держави, та зазначив, що оскаржуваним рішенням та державною реєстрацією земельної ділянки відповідач незаконно розпоряджається земельною ділянкою, яку отримав у приватну власність, порушуючи вимоги Закону України "Про запобігання корупції". Зі змісту ст. ст. 140, 142, 143 Конституції України, ст. ст. 1, 2, 4, 16, 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вбачається, що державою гарантується належне функціонування місцевого самоврядування, матеріальною основою якого є, у тому числі земля, правомочності власника щодо якої від імені та виключно в інтересах територіальної громади виконує відповідна рада. Рішенням сесії Снятинської міської ради Коломийського району Івано-Франківської області №131-5/2021 від 26.03.2021 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки [PERSON] з кадастровим номером 2625280401:02:002:0099 площею 0,2900 га для ведення особистого селянського господарства за адресою: урочище "Осоки" в с. Белелуя Коломийського району. Згідно постанови Снятинського районного суду від 04.05.2022 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення. Відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. На даний час, власником земельної ділянки з кадастровим номером 2625280401:02:002:0099площею 0,2900 га є [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та зареєстрована за відповідачем, як наслідок Снятинська міська рада позбавлена можливості користуватись і розпоряджатись спірною земельною ділянкою комунальної власності. Згідно відповіді Снятинської міської ради, адресованої керівнику Коломийської окружної прокуратури від 20.09.2022 слідує, що міською радою не вживалися заходи щодо повернення спірної земельної ділянки у комунальну власність територіальної громади, в тому числі, у судовому порядку. 13.02.2023р. Коломийською окружною прокуратурою скеровано на адресу Снятинської міської ради лист, згідно якого прокуратурою вказано на те, що спірна земельна ділянка площею 0,29 га передана у власність на підставі рішення, прийнятого з порушенням вимог Закону України "Про запобігання корупції", а тому, остання підлягає поверненню до земель запасу. Прокуратурою повідомлено про те, що нею буде заявлено позов в інтересах держави в особі Снятинської міської ради до [PERSON] про визнання незаконним та скасування рішення Снятинської міської ради, скасування державної реєстрації та повернення земельної ділянки. Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 67 Закону України "Про запобігання корупції" нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування. Правочин, укладений внаслідок порушення вимог цього Закону, може бути визнаним недійсним. Згідно правового висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 20.03.2019р. у справі № 442/730/17, прийняте в умовах реального конфлікту інтересів у одного з депутатів рішення органу місцевого самоврядкування компрометує, спаплюжує таке рішення та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 21.09.2018р. у справах № 237/2574/17, № 237/2242/17. та у постанові Верховного Суду від 16.10.2019р. у справі № 445/2346/16-ц. При вирішенні цивільного спору суд у межах своїх процесуальних повноважень та в межах позовних вимог, встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки) правовідносин сторін, які випливають з встановлених обставин та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин ( постанова Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2021 року у справі №662/397/15-ц). Відповідно до ч.1ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За ч.1ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 2 вказаної статті передбачений перелік способів захисту цивільних прав та інтересів. Разом з тим вказаний перелік не є вичерпним, що логічно випливає зі змісту частини 3 статті: суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі №338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі №905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі №569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №487/10132/14-ц, від 16 червня 2020 року у справі №145/2047/16-ц). Серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (ст.387 ЦК України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (ст.391 ЦК України, ч.2ст.52 ЗК України). Вказані способи захисту можна реалізувати шляхом подання віндикаційного та негаторного позовів відповідно. З обставин даної справи вбачається, що право власності на земельну ділянку було зареєстровано за відповідачем на підставі рішення Снятинської міської ради. Вказане свідчить про те, що фактично Снятинська міська рада втратила статус як фактичного, так і юридичного володільця нерухомого майна спірної земельної ділянки. Відповідно до ч.1ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Одночасно, частина друга статті встановлює, що у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. За ч. 1 ст. 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. За ч.2 цієї статті у комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування; в) землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону. Відповідно до ч.1 ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Відповідно до ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Оскільки земельна ділянка незаконно вибула з фактичного володіння Снятинської міської ради, наявні підстави для витребування майна на підставі ст.387 ЦК України. Власник з дотриманням вимог ст.388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, ланцюга договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними (постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі №183/1617/16, від 21 серпня 2019 року у справі №911/3681/17, від 22 січня 2020 року у справі №910/1809/18, від 22 червня 2021 року у справі №200/606/18). Таким чином, зважаючи на вищенаведене, позовні вимоги підлягають до задоволення. Щодо судових витрат, суд виходить з наступного. Відповідно до ст.141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову -на відповідача. Враховуючи те, що судом встановлено порушення набуття права власності саме відповідачем, суд вважає за можливе стягнути з відповідача сплачений позивачем судовий збір у розмірі 8052,00 грн. 00 коп. на користь Івано-Франківської обласної прокуратури.

Outcome: approved