Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-03 00:00:00

позивачка [PERSON] 01.05.2023 звернулась в суд із позовом, в якому, згідно із уточненнями позовної вимоги від 26.05.2023, просить зобов`язати відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Калинка» (далі ОСББ «Калинка») надати для ознайомлення оригінали Листків письмового опитування співвласників як додаток до Протоколу №2 дистанційних загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка» від 02.04.2020, з правом робити з них виписки та копії без затушовування прізвищ, імен, по батькові співвласників та номерів квартир. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що вона є власником квартири [ADDRESS] .\~Бажаючи реалізувати свої права, як співвласника багатоквартирного будинку, передбачені статтею 14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирному будинку», щодо отримання інформації про діяльність ОСББ «Калинка», вона неодноразово зверталась до відповідача з усними та письмовими заявами щодо ознайомлення з протоколами загальних зборів ОСББ «Калинка» та іншими документами, однак відповідач ігнорує такі звернення. Голова ОСББ «Калинка» по відношенні до неї не виконує своїх обов`язків, а саме не надає їй можливості ознайомитись з рішеннями (протоколами) загальних зборів, фінансовими звітами та бухгалтерською документацією, одержати інформацію про технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку, умови його утримання та експлуатації. Так, 17.02.2023 та 04.04.2023 вона рекомендованою поштою скерувала на адресу відповідача письмові заяви, у яких просила надати для ознайомлення оригінали Листків письмового опитування співвласників, як додаток до Протоколу №2 дистанційних загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка» від 02.04.2020, з можливістю робити з них виписки та копії без затушовування персональних даних співвласників. Відповідач залишив заяви без відповіді та задоволення, не призначивши їй час для ознайомлення з документами, не надав можливості зробити копії чи виписки з них. Таким чином, вважає, що відповідачем було порушено п.11 розділу 3 Статуту ОСББ «Калинка», ст. ст. 1, 4, 10, 14 «Про об`єднання співвласників багатоквартирному будинку», ст.6 Закону України «Про особливості здійсненні права власності у багатоквартирному будинку», ст. 5 Закону України «Про інформацію», що порушує її права, як співвласника багатоквартирного будинку. Ухвалою від 05.05.2023 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін. Представник відповідача - керівник ОСББ «Калинка» Щербакова Л.М. 23.05.2023 в судовому засіданні подала відзив на позовну заяву, у якому зазначила, що позовні вимоги [PERSON] є безпідставними та необґрунтованими, просила відмовити у задоволенні позовних вимог, з таких підстав. Обґрунтовуючи позовні вимоги, [PERSON] наголошує, що у неї відсутня можливість ознайомитись із листками письмового опитування та рішенням дистанційних Загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка», оформленим протоколом №02 від 02.04.2020. Разом з тим, в тексті позовної заяви позивачка вказує, що такі листки письмового опитування були їй надані для ознайомлення в межах розгляду судової справи №464/4865/22, яка перебуває у провадженні Сихівського районного суду м.Львова, а рішення дистанційних Загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка», оформлене протоколом №2 від 02.04.2020, є предметом оскарження у цій же справі. Тому зазначає, що твердження позивачки в частині ненадання останній можливості ознайомлення з рішеннями (протоколами) загальних зборів не відповідають дійсності, оскільки такі є у її розпорядженні. Окрім цього, представник вказала, що співвласники багатоквартирного будинку [ADDRESS] , не надавали згоди на поширення персональних даних, а тому у позивачки відсутнє право на витребування такої інформації. Від позивачки [PERSON] 26.05.2023 надійшла відповідь на відзив, у якій остання надає спростування помилкового твердження про конфіденційність інформації щодо результатів голосування співвласників квартир. Зокрема, зазначила, що відповідно до ч.2 ст.11 Закону України «Про інформацію», до конфіденційної інформації про фізичну особу належать дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса і місце народження. Згідно із ч.1, ч.2 ст.25 Закону України «Про захист персональних даних», обмеження дії статей 6,7 та 8 цього Закону може здійснюватися у випадках, передбачених законом, наскільки це необхідно у демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, економічного добробуту або захист прав і свобод суб`єктів персональних даних чи інших осіб. Також дозволяється обробка персональних даних без застосування положень цього Закону, якщо така обробка здійснюється фізичною особою виключно для особистих чи побутових потреб. Оскільки вона є співвласником багатоквартирного будинку, захищає своє право власності у цивільних справах 464/1437/22 та 464/4865/22, вважає, що має право на отримання інформації про результати відкритого голосування співвласників у питанні користування спільним майном. Окрім цього, вона не вважає інформацію, що міститься у листках з результатами голосування, та прізвища співвласників квартир, конфіденційною інформацією, оскільки інформація про адреси співвласників, які користуються спільним майном будинку, є для неї відомою. Від представника відповідача ОСББ «Калинка» - Щербакової Л.М. 02.06.2023 надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких остання зазначила, що збирання, зберігання, використання та поширення державою, органами місцевого самоврядування, юридичними або фізичними особами конфіденційної інформації про особу без її згоди, є втручанням в її особисте та сімейне життя, яке допускається винятково у визначених законом випадках і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Зважаючи на вказане, просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Окрім цього, від представника відповідача 07.06.2023 надійшли додаткові пояснення, зокрема щодо поданої позивачкою [PERSON] заяви про виправлення описки у позовній заяві в частині позовної вимоги. У судовому засіданні позивачка [PERSON] та її представник адвокат Мукан Б.С. підтримали заявлені позовні вимоги та просили такі задовольнити, надали пояснення, які відповідають змісту заяв по суті, поданих позивачкою. Додатково позивачка [PERSON] пояснила, що даний позов заявлений нею з метою захисту її прав та прав інших співвласників їх будинку. Зокрема, усі співвласники повинні знати хто порушує їх права, надавши згоду на розміщення малопотужної базової станції мобільного зв`язку « [INFO] » на даху будинку, яка негативно впливає на здоров`я мешканців будинку. Представник відповідача керівник ОСББ «Калинка» Щербакова Л.М. просила відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] , надала пояснення, які відповідають змісту відзиву на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив. Заслухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №66583004 від 25.08.2016, позивачка [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.5-6). Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 24.05.2018, ОСББ «Калинка» було зареєстроване як юридична особа з основним видом діяльності - комплексне обслуговування об`єктів (81.10), місцезнаходження юридичної особи [ADDRESS] , керівник - [PERSON] (а.с.7). Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, з метою реалізації свого права, як співвласника багатоквартирного будинку, позивачка [PERSON] 11.11.2021 звернулася до голови правління ОСББ «Калинка» Щербакової Л.М. із письмовою заявою про надання їй копій документів: протоколу дистанційних загальних зборів ОСББ «Калинка» щодо надання дозволу на розміщення малопотужної базової станції мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» на даху будинку, який належить вказаному ОСББ; договору оренди щодо розміщення малопотужної базової станції мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» на даху будинку, який належить ОСББ «Калинка», а також всіх документів, пов`язаних з вищевказаною станцією мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», які стосуються ОСББ «Калинка» (а.с.17). Окрім цього 17.02.2023 та 04.04.2023 позивачка [PERSON] рекомендованою кореспонденцією ПАТ «Укрпошта» скерувала на адресу відповідача письмові заяви, у яких просила надати для ознайомлення оригінали Листків письмового опитування співвласників, як додаток до Протоколу №2 дистанційних загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка» від 02.04.2020, з правом робити з них виписки та копії без затушовування інформації у таких (а.с. 18-21). Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка зазначає, що інформація за поданими нею заявами на момент пред`явленого цього позову, відповідачем ОСББ «Калинка» їй надана не була. За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку. Частиною першою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Згідно із ст.14 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації. Об`єднання на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти. Порядок здійснення прав співвласників визначається законом. Здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку. У статті 1 Закону України «Про інформацію» розкрито зміст терміну «інформація» - будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді, а терміну документ - матеріальний носій, що містить інформацію, основними функціями якого є її збереження та передавання у часі та просторі. Згідно із ст. 5 Закону України «Про інформацію» кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів утримання документів.\~Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Так, не допускаються збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та захисту прав людини. До конфіденційної інформації про фізичну особу належать, зокрема, дані про її національність, освіту, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, а також адреса, дата і місце народження. Кожному забезпечується вільний доступ до інформації, яка стосується його особисто, крім випадків, передбачених законом (частина друга статті 11 Закону України «Про інформацію»). Відповідно до статті 21 Закону України «Про інформацію» інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом. Відносини, пов`язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюються законом. Інформація з обмеженим доступом може бути поширена, якщо вона є суспільно необхідною, тобто є предметом суспільного інтересу, і право громадськості знати цю інформацію переважає потенційну шкоду від її поширення. Предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо (стаття 29 Закону України «Про інформацію»). Відповідно до ст.1 Закону України «Про захист персональних даних» цей Закон регулює правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних, і спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних. Цей Закон поширюється на діяльність з обробки персональних даних, яка здійснюється повністю або частково із застосуванням автоматизованих засобів, а також на обробку персональних даних, що містяться у картотеці чи призначені до внесення до картотеки, із застосуванням неавтоматизованих засобів. Приписами статті 2 Закону України «Про захист персональних даних» визначено, що персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована; розпорядник персональних даних - фізична чи юридична особа, якій володільцем персональних даних або законом надано право обробляти ці дані від імені володільця. Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про захист персональних даних» володільцем чи розпорядником персональних даних можуть бути підприємства, установи і організації усіх форм власності, органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні особи - підприємці, які обробляють персональні дані відповідно до закону. За приписами частини другої статті 14 цього Закону поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. А у частині другій статті 5 Закону закріплено, що персональні дані можуть бути віднесені до конфіденційної інформації про особу законом або відповідною особою. Частинами 5 та 6 статті 6 Закону України «Про захист персональних даних» передбачено, що обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством. Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. За змістом ч.6 ст.6 Закону «Про захист персональних даних» заборонено обробку даних про фізичну особу без її згоди, а пункт 6 частини другої статті 8 цього Закону передбачає, що особисті немайнові права на персональні дані, які має кожна фізична особа, є невід`ємними і непорушними. Отже, фізична особа, якої стосується конфіденційна інформація, відповідно до конституційного та законодавчого регулювання права особи на збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації має право вільно, на власний розсуд визначати порядок ознайомлення з нею інших осіб, органів держави та органів місцевого самоврядування, а також право на збереження її у таємниці. Воля цієї особи виражається у формі надання згоди. Водночас, відмінне за обсягом визначення конфіденційної інформації закріплено у частині другій статті 21 Закону України «Про інформацію», за якою конфіденційною є інформація про фізичну особу незалежно від відповідного її волевиявлення. Так, конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом. Таким чином, аналізуючи наведені норми, суд приходить до висновку, що позивачка, як співвласник багатоквартирного будинку має право на отримання інформації щодо діяльності об`єднання, однак реалізація такого права не повинна порушувати права, свободи та інтереси інших співвласників, зокрема, в частині отримання конфіденційної інформації щодо їх персональних даних, яка зберігається у відповідача. Згідно із листком письмового опитування співвласника [PERSON] від 04.04.2020, зокрема щодо вирішення питання розміщення малопотужної базової станції мобільного зв`язку « [INFO] » на даху будинку, у такому міститься конфіденційна інформація, а саме щодо місця проживання (номер квартири) співвласника будинку. Як встановлено судом та не оспорюється учасниками справи, позивачка [PERSON] в ході розгляду Сихівським районним судом м.Львова цивільної справи №464/4865/22, була ознайомлена із Листком письмового опитування співвласників, як додатком до протоколу дистанційних зборів ОСББ «Калинка», проведених 02.04.2020. Разом з тим, такі надані їй для ознайомлення із затушовуванням персональних даних співвласників. Згідно із протоколом №01 Загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка» від 11.07.2022, серед іншого, було вирішено не надавати [PERSON] для ознайомлення Додаток до Протоколу №2 від 02.04.2020, Листки письмового опитування з персональними даними та результатами голосування кожного співвласника (а.с. 34-36). Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Необхідно враховувати, що порушення особистих прав суб`єкта персональних даних, у контексті практики Європейського суду з прав людини, становлять аспект права на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого статтею 8 Конвенції. Статтею 8 Конвенції кожному гарантовано право на повагу до приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Згідно з рішенням ЄСПЛ від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» будь-яке втручання у права особи передбачає необхідність сукупності таких умов: втручання повинне здійснюватися «згідно із законом», воно повинне мати «легітимну мету» та бути «необхідним у демократичному суспільстві». Якраз «необхідність у демократичному суспільстві» і містить у собі конкуруючий приватний інтерес; зумовлюється причинами, що виправдовують втручання, які у свою чергу мають бути «відповідними і достатніми»; для такого втручання має бути «нагальна суспільна потреба», а втручання - пропорційним законній меті. У своїй діяльності ЄСПЛ керується принципом пропорційності, тобто дотримання «справедливого балансу» між потребами загальної суспільної ваги та потребами збереження фундаментальних прав особи, враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та надмірний тягар. Конкретному приватному інтересу повинен протиставлятися інший інтерес, який може бути не лише публічним (суспільним, державним), але й іншим приватним інтересом, тобто повинен існувати спір між двома юридично рівними суб`єктами, кожен з яких має свій приватний інтерес, перебуваючи в цивільно-правовому полі. У пункті 85 рішення від 26 березня 2020 року у справі «Центр демократії та верховенства права проти України» (заява № 10090/16), яке набуло статусу остаточного 26 липня 2020 року, Європейський суд з прав людини наголосив, що визначення того, що може становити предмет суспільного інтересу, буде залежати від обставин кожної справи. Суспільний інтерес виникає щодо питань, які впливають на громадськість такою мірою, що вона може на законних підставах цікавитися ними, які привертають її увагу або які значною мірою стосуються її, особливо якщо такі питання впливають на добробут громадян чи життя громади. Це також стосується питань, здатних призвести до значних суперечок щодо важливих соціальних викликів або проблем, про які громадськість бажатиме отримати інформацію. Суспільний інтерес не може зводитися до прагнення громадськості отримати інформацію про приватне життя інших людей або до бажання аудиторії дізнатися сенсацію чи, навіть, до вуайризму. Для того, щоб з`ясувати, чи має документ важливе загальне значення, необхідно оцінити його в цілому з урахуванням контексту, в якому він з`являється. Статтею 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ст.5 ЦПК України). Виходячи з наведеного, персональні дані співвласників багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , що містяться у Листках письмового опитування, та які є додатком до протоколу №2 дистанційних загальних зборів співвласників ОСББ «Калинка» від 02.04.2020, є конфіденційною інформацією, відтак суд не вправі зобов`язувати відповідача, як розпорядника інформації, надавати позивачці запитувану інформацію у тому обсязі, на якому вона наполягає. Таким чином, з метою недопущення порушення прав інших співвласників будинку, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення позовних вимог, відтак у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed