Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-10 00:00:00

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» (далі - позивач, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва») звернулося до Печерського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , (далі - відповідач, [PERSON] ), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві (далі - третя особа, Департамент ДАБІ у м. Києві), в якому просить зобов`язати відповідача власними силами та за власні кошти відновити стан квартири [ADDRESS] в початковий стан шляхом поновлення покрівлі в попередній стан та відновлення перегородок, сантехнічного обладнання; накласти заборону на виконання будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] , та стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1 762,00 грн. В обґрунтування заявлених вимог представник позивача зазначає, що будинок [ADDRESS] , знаходиться на балансовому утриманні КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», яка здійснює його обслуговування, контроль за технічним станом конструктивних елементів, інженерного та технічного обладнання, мереж систем теплопостачання, виконання та дотримання власними приміщень правил експлуатації і містобудівного законодавства. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] . 03.03.2017 року працівниками ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» було здійснено обстеження будинку [ADDRESS] , на предмет перепланування та проведення ремонтних робіт у квартирі [ADDRESS] . При обстежені будинку було виявлено перепланування та проведення будівельно-технічних робіт вищезазначеної квартири. Також, було виявлено, що відповідачем проведені роботи по заміні покрівлі в межах своєї квартири без проектно-дозвільної документації, у зв`язку з чим, було складено відповідний акт. Власнику квартири наданий припис попередження № 296 від 10.03.2017 року з пропозицією надати проектно-дозвільну документацію на проведення робіт та призупинити будівництва. Дозвільної документації на проведення вищевказаних робіт власником квартири [ADDRESS] до ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» не надано. 20.06.2017 року працівниками ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» було здійснено повторний вихід для проведення обстеження вказаної квартири. Проте, особи, які знаходяться в квартирі не відчинили двері та на телефоні дзвінки не відповідали, тому провести обстеження квартири не виявилося можливим. У зв`язку з тим, працівниками ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» було прикріплено вимогу про надання проектно-дозвільної документації на вхідні двері квартири [ADDRESS] . Так, в червня 2017 року до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» зверталися мешканців квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] зі скарги про незаконне проведення робіт у квартирі [ADDRESS] вказано будинку. ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» направило повідомлення від 23.06.2017 року за вих. № 837/1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних та ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] . Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві надав відповідь від 11.07.2017 року за № 10/26-13/1107/02/2 про те, що не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на користування підготовлених та будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.01.2018 року, справу було передано судді Печерського районного суду м. Києва Григоренко І.В. На виконання ч. 6 ст. 187 ЦПК України, 22.01.2018 року та 21.05.2018 року повторно судом було зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідача щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 08.06.2018 року позовну заяву КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. 16.07.2018 року позивач усунув недоліки позовної заяви. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.07.2018 року в порядку загального позовного провадження відкрито провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про зобов`язання вчинити дії та підготовче засідання у справі призначено на 12.10.2018 року. 12.10.2018 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника третьої особи Дубницької Ю.М. надійшло клопотання про заміну третьої особи Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, на третю особу Державну архітектурно-будівельної інспекцію України. 12.10.2018 року справу знято зі складу, у зв`язку із зайнятістю головуючого судді в розгляді клопотань органів досудового розслідування в порядку чергування, підготовче засідання призначено на 10.12.2018 року. 10.12.2018 року справу знято зі складу, у зв`язку із зайнятістю головуючого судді в розгляді клопотань органів досудового розслідування в порядку чергування, підготовче засідання призначено на 14.03.2019 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 14.03.2019 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 10.06.2019 року. Протокольними ухвалами Печерського районного суду м. Києва від 10.06.2019 року, клопотання про заміну третьої особи у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про зобов`язання вчинити дії задоволено; замінено третю особу Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, та, у зв`язку із неявкою відповідача та заміною третьої особи, відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 12.09.2019 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.09.2019 року, у зв`язку із неявкою відповідача та представника третьої особи, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання було відкладено до 16.12.2019 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.12.2019 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» до [PERSON] за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державної архітектурно-будівельної інспекції України про зобов`язання вчинити дії, справу призначено до розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 27.04.2020 року. 06.04.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - Ярового О.О. надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 07.04.2020 року. 07.04.2020 року справу знято зі складу, у зв`язку із зайнятістю головуючого судді Григоренко І.В. в іншому судовому засіданні, наступне судове засідання призначено на 27.04.2020 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 27.04.2020 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення повідомлення про дату, час та місце судового засідання, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 31.08.2020 року. 31.08.2020 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача - Ярового О.О. надійшла заява про розгляд справи, призначеної на 31.08.2020 року без участі представника позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31.08.2020 року внесено виправлення у вступну, мотивувальну та резолютивну частини ухвали Печерського районного суду від 16.12.2019 року, вірно зазначивши третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державну архітектурно-будівельну інспекцію України. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 31.08.2020 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення повідомлення про дату, час та місце судового засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 10.12.2020 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.12.2020 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення повідомлення про дату, час та місце судового засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 19.04.2021 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19.04.2021 року, у зв`язку із неявкою учасників справи, щодо яких відсутні відомості про вручення повідомлення про дату, час та місце судового засідання, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 02.09.2021 року. 16.04.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Леонтєва Г.Є. надійшов відзив на позовну заяву, переданий головуючому судді 19.04.2021 року після судового засідання, в якому останній зазначає, що позовні вимоги є не обґрунтованими, тому не підлягають задоволенню. Вказує, що відповідач дійсно є власником квартири [ADDRESS] . Останньою здійснено дії по ремонту вказаної квартири та демонтовано перегородки в квартирі, демонтовано підлогу в квартирі, знято дерев`яне перекриття стелі між квартирою та горищем. Проте, позивачем не надано доказів того, що відповідач здійснила ремонтні роботи у квартирі, які потребували технічної документації. Звертає увагу, на те, що на позивача покладено обов`язок забезпечувати схоронність майна, провадити за свій рахунок поточний та капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Крім того, посилання позивача на «Правила користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями», затверджені постановою КМУ від 24.01.2006 року № 45 взагалі є безпідставними, оскільки дані правила не стосуються квартир, а лише житлових будинків та територій. 16.04.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Леонтєва Г.Є. надійшла заява про відкладення судового засідання, яку було передано головуючому судді 19.04.2021 року після судового засідання. 02.09.2021 року справу знято зі складу, у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці, судове засідання призначено на 09.11.2021 року. 09.11.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Леонтєва Г.Є. надійшла заява про відкладення розгляду справи. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 09.11.2021 року, у зв`язку із задоволенням клопотання представника відповідача, згідно п. 2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 10.03.2022 року. 10.11.2021 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Леонтєва Г.Є. надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, а саме, копії витягу від 21.08.2021 року, копії технічного паспорту на квартиру від 25.08.2021 року. 10.03.2022 року справу знято зі складу, у зв`язку із наявністю загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи, суддів та працівників апарату суду через військову агресію Російської Федерації проти України, та розгляд справи призначено на 25.10.2022 року. 25.10.2022 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Леонтєва Г.Є. надійшла заява про залишення позову без розгляду, у зв`язку з неодноразовим не з`явленням позивача в судове засідання. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.10.2022 року, у зв`язку із неявкою позивача до судового засідання, відповідно до ч. 2 ст. 223 ЦПК України, розгляд справи було відкладено до 21.12.2022 року. 21.12.2022 року справу знято зі складу, у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у м. Києві, та судове засідання призначено на 11.07.2023 року. 09.02.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника відповідача - адвоката Леонтєва Г.Є. надійшла заява про залишення позову без розгляду. 11.07.2023 року на адресу Печерського районного суду м. Києва від представника позивача Ярового О.О. надійшла заява про розгляд справи у його відсутність в якій останній не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі. В судове засідання 11.07.2023 року учасники справи не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином, в тому числі, з використанням засобів мобільного зв`язку, електронною поштою та шляхом публікації оголошення на веб-порталі судової влади України. Представник позивача у заяві від 11.07.2023 року просив розглядати справу за його відсутності. Частиною 1 ст. 223 ЦПК України встановлено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Оскільки учасники справи були належним чином повідомлені про розгляд справи, а позивач у заяві від 11.07.2023 року просив розглядати справу за його відсутності, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників справи. Дослідивши письмові докази у справі у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Суд встановив, що розпорядженням Печерської районної місті Києві державної адміністрації від 20.09.2013 року № 509 «Про перезакріплення майна, що перебуває в комунальній власності територіальної громади міста Києва, переданого до сфери управління Печерської районної в місті Києві державне адміністрації» будинок розташований за адресою: [ADDRESS] є комунальною власністю територіальної громади міста Києва, перебуває в сфері управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації. Вказаний будинок знаходиться на балансному утриманні КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», яке здійснює його обслуговування, контроль за технічним станом конструктивних елементів, інженерного та технічного обладнання, мереж систем теплопостачання, виконанням та дотриманням власниками приміщень правил експлуатації і містобудівного законодавства. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією договору про купівлю-продаж квартири від 29.07.2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко О.О., зареєстрована в реєстрі за № 1886, та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 16.11.2017 року за № 104075399 (а. с. 23, 24). Так, згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] від 1993 року встановлено, що квартира розташована на четвертому поверсі чотирьох поверхового будинку, яка складається з трьох кімнат, жилою площею 43,2 кв.м., в тому числі: 1-а кімната - 11,5 кв.м., 2-а кімната - 19,4 кв.м., 3-я кімната - 12,3 кв.м., площа кухні - 8,9 кв.м., ванної кімнати - 3,3 кв.м., вбиральня - 1,5 кв.м., коридор - 6,7; 3,2; 1,9 кв.м., вбудованої шафи - 1,0; 3,1 кв.м., балкон (тераса) - 3,7 кв.м., загальна площа квартири 72, 8 кв.м. (а. с. 153-156). Згідно акту від 03.03.2017 року, складеного працівниками ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», під час візуального огляду квартири [ADDRESS] , встановлено, що в приміщенні проводяться будівельно-ремонтні роботи, а саме: демонтовано перегородки в квартирі, демонтовано підлогу, знято дерев`яне покриття стелі між квартирою та горищем. Також, власником квартири без проектно-дозвільної документації частково (в межах своєї квартири) проведенні роботи по заміні покрівлі. Крім того, в під`їзді, на сходових клітинах на стелі зроблено отвір виходу на горище (а. с. 8). ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» направила на адресу відповідача попередження від 10.03.2017 року за № 296 з пропозиціє надати проектно-дозвільну документацію на проведення робіт та призупинити будівництво (а. с. 13). 20.06.2027 року працівниками ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» в присутності мешканця квартири [ADDRESS] було складено акт про обстеження квартири [ADDRESS] , яким встановлено, що вказана квартира розташована на четвертому, останньому поверсі житлового будинку. Провести обстеження даної квартири не виявилося можливим, у зв`язку з не наданням доступу до квартири. Власник або мешканці квартири двері не відкривають, на телефоні дзвінки не відповідають. При обстеженні горищного приміщення та покрівлі встановлено, що покрівля над квартирою [ADDRESS] частково демонтована та має місце проведення будівельних робіт в приміщенні горища про що зроблено фотофіксацію. Крім того, працівниками ЖЕД «Хрещатик» на вхідні двері квартири [ADDRESS] було прикріплено вимогу про надання відповідної технічної, проектно-дозвільної документації, погодженої в установленому порядку на проведення ремонтних робіт у квартири [ADDRESS] , про що зроблено фотофіксацію (а. с. 9, 15). 21.06.2017 року працівниками ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» було складено акт, про те, що останніми була проведена повторна змога обстежити квартиру [ADDRESS] . Провести обстеження даної квартири не виявилося можливим, у зв`язку з тим, що древі особи, які знаходилися в квартирі не відчинили (а. с. 10). ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» направила на адресу відповідача вимогу від 22.06.2017 року № 826 про термінове надання проектно-дозвільну документацію на проведення робіт (а. с. 12). Відповідно до Реєстраційно-контрольної карти за 2017 рік, до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» зверталися мешканці квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] зі скаргами про незаконне проведення ремонтних робіт у квартирі [ADDRESS] та на даху вказаного будинку (а. с. 21, 22). ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» направила повідомлення від 23.06.2017 року за вих. № 837/1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві, щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних та ремонтних робіт в квартирі [ADDRESS] (а. с. 18). Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві надав відповідь від 11.07.2017 року за № 10/26-13/1107/02/2 про те, що не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на користування підготовлених та будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] (а. с. 19). З витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 21.08.2021 року за № 2715877007 вбачається, що квартира [ADDRESS] складається з трьох кімнат, загальною площею 174,5 кв.м. та житловою площею 70,6 кв.м. (а. с. 178). Так, відповідно до технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] , виготовленого Київським міським бюро технічної інвентаризації, станом на 25.08.2021 року встановлено, що загальна площа квартири становить 174,5 кв.м., житлова площею - 70,6 кв.м., допоміжне приміщення - 101,4 кв.м. та літні, неопалювальні приміщення - 2,5 кв.м. (а. с. 179-182). Відповідно до ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою статті 13 ЦК України передбачено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, при цьому власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦК України розпоряджання майном, що є у спільній сумісні власності, здійснюється за згодою всіх співвласників, якщо інше не встановлено законом. Як визначено у п. 6 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Частиною 2 ст. 4 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку. Згідно з ч. 1 ст. 5 цього Закону спільне майно багатоквартирного будинку є спільною сумісною власністю співвласників. Відповідно до п. 1 ч. 1. ст. 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Співвласники зобов`язані забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм (п. 1, 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»). Згідно ст. 380 ЦК України житловим будинком є будівля капітального типу, споруджена з дотриманням вимог, встановлених законом, іншими нормативно-правовими актами, і призначена для постійного у ній проживання. Статтею 382 ЦК України визначено, що квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. За рішенням Конституційного Суду України (справа №1 -22/2011 від 09.11.2011 року №14-рп/2011) за законодавством України допоміжне приміщення у дво- або багатоквартирному будинку, гуртожитку має своє функціональне призначення, яке полягає у забезпеченні експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців. Під поняттям "мешканці" треба розуміти власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень будинку, які проживають у будинку і становлять визначене коло суб`єктів, які реалізують право спільної власності на окремий її об`єкт - допоміжні приміщення. Частина 2 ст. 383 ЦК України визначає, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до Постанови Кабінету міністрів України від 07 червня 2017 року № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» до таких робіт відносяться лише роботи з заміни існуючих заповнень віконних, балконних та дверних блоків. Всі інші роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, виконання яких передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - потребує дозволу на виконання будівельних робіт. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України (далі - ЖК України) (назва в редакції Закону України «Про дерадянізацію законодавства України» від 21.04.2022 року), користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 1.4.1 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207 (далі - Правила) переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Згідно п. 1.4.3. Правил, до елементів перепланування жилих приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків. Пунктом 1.4.4 Правил визначено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. У п. 1.4.5 Правил визначено, що для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Відповідно до п. 1.4.6 Правил власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. Аналіз наведених норм процесуального законодавства дає підстави для висновку, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, без отримання дозвільних документів та згоди решти співвласників багатоквартирного житлового будинку заборонено. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 травня 2021 року у справі № 461/9578/15-ц викладено висновок, що будь-які переобладнання або перепланування допоміжних приміщень у жилих багатоквартирних будинках можуть проводитися тільки за згодою співвласників і за умови, що такі зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку. Отже, щоб не порушувався принцип спільності здійснення права спільної сумісної власності, будь-яка дія стосовно переобладнання чи реконструкції допоміжних приміщень вимагає погодження всіх співвласників. Згідно ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, місцевих правил забудови населених пунктів. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» для початку будівельних робіт достатньо направлення повідомлення або декларації до територіального органу державної архітектурно-будівельної інспекції з урахуванням категорії складності об`єктів будівництва. Пунктом 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що будівництвом є: нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва. Згідно ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до 1-3 категорії складності. Частиною 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію забороняється. [PERSON] всупереч вимог законодавства України, без отримання дозволу органів місцевого самоврядування та експлуатуючої будинок організації, а також без згоди інших мешканців квартир відповідного будинку, самочинно демонтовано перегородки в квартирі, демонтовано підлогу в квартирі, знято дерев`яне перекриття стелі між квартирою та горищем, а також проведено роботи по заміні покрівлі (в межах своєї квартири), та в під`їзді, на сходових клітинах на стелі зроблено отвір виходу на горище, чим створила перешкоди в користуванні спільним майном. Крім того, представник відповідача у відзиві на позовну заяву підтвердив, що відповідачем здійснено дії по ремонту квартири та демонтовано перегородки в квартирі, демонтовано підлогу в квартирі, знято дерев`яне перекриття стелі між квартирою та горищем. Разом з цим, суд звертає увагу на те, що внаслідок зазначеної реконструкції загальна площа квартири [ADDRESS] збільшилась з 72,8 кв.м. до 174,5 кв.м. Згідно ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Згідно ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідач не надала належних, допустимих та достовірних доказів, зокрема проектно-дозвільної документації на підтвердження законності проведення ремонтних робіт у квартирі [ADDRESS] у 2017 році. А надана відповідачем копія технічного паспорту на квартиру, виготовленого 25.08.2021 року, не є належним доказом на підтвердження відповідності проведених ремонтних робіт вимогам чинного законодавства. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про зобов`язання [PERSON] власними силами та за власні кошти відновити стан квартири [ADDRESS] в початковий стан шляхом поновлення покрівлі в попередній стан та відновлення перегородок, сантехнічного обладнання є обґрунтованим та підлягають задоволенню. Як визначено у ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем за подачу позову до Печерського районного суду м. Києва сплачено судовий збір у розмірі 1 762,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 322678 від 16.01.2018 року (а. с. 2). Оскільки, суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 1 762,00 грн. у відшкодування судових витрат. Враховуючи викладене,

Outcome: approved