Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-28 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за договором, посилаючись на те, що 01.02.2021 між АТ «ОТП Банк» та [PERSON] укладено Заяву-анкету про надання банківських послуг АТ «ОТП Банк» №0397/980/1881069/21, на підставі якої банк відкрив поточний (картковий) рахунок із встановленням кредитного ліміту та виданий електронний платіжний засіб. При укладенні договору [PERSON] погодилася з усіма умовами надання банківських послуг, правилами та тарифами. Проте відповідач належним чином не виконав зобов`язання за договором, внаслідок чого виникла заборгованість у розмірі 34\~688,45 грн, яку й просили стягнути з відповідача. Відповідач надала відзив на позов, у якому заперечувала проти позовних вимог, посилаючись на те, що в наданих банком документах не вказана процентна ставка, за якою нараховувалися відсотки, відомості про її зміну. Зазначена в анкеті-заяві процентна ставка не є доказом, що саме цю процентну ставку використовував банк при нарахуванні відсотків і заборгованості. Наданий позивачем розрахунок заборгованості не є первинним, а відтак не є належним доказом існування спірної заборгованості. Також просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на ст.8 Закону України «Про судовий збір», оскільки перебуває у скрутному матеріальному становищі та має на утриманні неповнолітню дитину, яку виховує без допомоги батька. У відповіді на відзив представник відповідача зазначила, що розрахунок заборгованості та звіт-розрахунок відповідають всім вимогам до первинних банківських документів відповідно до вимог закону. Розрахунок заборгованості підтверджує зняття, надходження коштів та прострочені платежі за весь період кредитування. Звіт-розрахунок відображає щомісячне розбиття коштів, а також всі операції по рахунку [PERSON] . Відповідач не надала контррозрахунок заборгованості, а тому посилання на недостатність розрахунку та звіту-розрахунку є такими, що ґрунтуються на припущеннях. Щодо звільнення від сплати судового збору зазначила, що відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються особи у випадку подання позовної заяви до суду, тоді як [PERSON] є відповідачем по справі. У судове засідання представник позивача не з`явилася, попередньо надавши заяву про розгляд справи без її участі, зазначивши, що позовні вимоги підтримує повністю. Відповідач у судове засідання не з`явилася, попередньо надавши заяву про розгляд справи без її участі, у задоволенні позову просила відмовити. Судом встановлено, що 01.02.2021 між АТ «ОТП Банк» та [PERSON] підписано заяву-анкету про надання батьківських послуг АТ «ОТП Банк» № 0397/980/1881069/21, на підставі якої банк відкрив відповідачу поточний (картковий) рахунок та надав електронний платіжний засіб, зокрема електронну картку Visa Gold pay Wave, валюта UAH, відкрито поточний рахунок № [NUMBER] (а.с.42-43). Відповідно до п.4 Заяви-анкети, процентна ставка впродовж пільгового періоду 0,01%, 36% (річних) після закінчення пільгового періоду (а.с.42-43). Разом з\~тим, відповідач свої зобов`язання за кредитним договором не виконує, у зв`язку з чим склалася заборгованість, яка згідно довідки про заборгованість станом на 18.10.2022 складає 34\~688,45 грн, з яких: 22\~007,64 грн заборгованість за тілом кредиту; 2\~236,37 грн заборгованість за відсотками; 4\~992,36 грн заборгованість за прострочене тіло кредиту; 5\~452,08 грн заборгованість за простроченими відсотками. Отримання та користування кредитом підтверджується звітом-рахунком за період з 03.02.2021 по 18.10.2022, у якому відображено рух коштів, зокрема, як зняття кредитних коштів, так і погашення кредиту. Згідно зі звітом-рахунком від 29.11.2022 всього списано коштів у сумі 131\~887,19 грн, надійшло 98\~857,50 грн, баланс на кінець періоду становить - 34\~688,45 грн(а.с.27-41). Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідно до статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Згідно зі статтею 1056-1 ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Фіксована процентна ставка є незмінною протягом усього строку кредитного договору. Встановлений договором розмір фіксованої процентної ставки не може бути збільшено банком в односторонньому порядку. Умова договору щодо права банку змінювати розмір фіксованої процентної ставки в односторонньому порядку є нікчемною. Кредитор не має права змінювати встановлений кредитним договором порядок розрахунку змінюваної процентної ставки без згоди позичальника. Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом статі 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). За приписами ч.1 ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Судом встановлено, що заявою-анкетою від 01.02.2021, яка підписана відповідачем, визначена процентна ставка 36% річних та процентна ставка впродовж пільгового періоду 0,01%. При укладенні договору відповідач погодився на запропоновані банком умови кредитування, підписавши заяву анкету, яка відповідає вимогам статей 1055, 207 ЦК України щодо обов`язкової письмової форми кредитного договору. Отже, сторони у належній формі узгодили усі істотні умови кредитного договору. Таким чином, факт укладення кредитного договору між сторонами та отримання відповідачем коштів є доведеним. Суд відхиляє твердження відповідача про відсутність у договорі процентної ставки як безпідставні. За таких обставин суд прийшов до висновку, що позовні вимоги є доведеними в судовому порядку та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. \~ \~ \~ \~ Щодо посилання відповідача про звільнення від судового збору суд дійшов таких висновків. Згідно з ч. 1, 3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Відповідно до ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Згідно з ч.2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. [PERSON] не надано належних та достатніх доказів на підтвердження обставин, що є підставою для звільнення від сплати судового збору у порядку, визначеному ст. 8 Закону України «Про судовий збір». Зокрема, довідка про розмір заробітної плати не є належним достатнім доказом щодо річного доходу позивача, а також не містить інформації за весь попередній календарний рік; характеристика з місця навчання дитини не є належним та достатнім доказом того, що батько ухиляється від сплати аліментів. Враховуючи вищевикладене, судові витрати по справі відповідно до п.1\~ч.2\~ст.141\~ЦПК Українипідлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved