Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-29 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що їй належить квартира [ADDRESS] . Вказана квартира розташована на 2 поверсі триповерхового багатоквартирного будинку. Управителем даного будинку є ПП «Борислав Комфорт». Її квартира неодноразово зазнавала затоплення з розташованої поверхом вище квартири [ADDRESS] , яка є власністю [PERSON] , систематичні залиття були спричинені недбалим ставленням власника і мешканців квартири [ADDRESS] до санітарно-технічного обладнання останньої. Позивач також зазначила, що у березні 2020 року задля поліпшення умов проживання, вона зробила ремонт у окремих кімнатах належної їй квартири. Після завершення ремонтних робіт 22.05.2020 року близько 22-00 год., перебуваючи у спальні своєї квартири та готуючись до сну, вона відчула сильний гуркіт (гупання) незрозумілого походження, який лунав з розташованої вище квартири відповідачки. Через кілька хвилин з-за дверей вітальні до неї донісся звук падіння чогось важкого. Увійшовши до вітальні, вона виявила на столі і підлозі кімнати шматки штукатурки, які обвалилися зі стелі. На стелі у спальні також з`явилася тріщина. Крім того, незадовго перед цією подією (обвалом штукатурки у вітальні) її помешкання було залите водою з квартири [ADDRESS] , внаслідок чого у кухні та ванні з`являлися характерні сліди затікання (плями), вказане підтверджується Актом обстеження приміщення квартири. Під час проведення обстеження, двері квартири [ADDRESS] членам комісії ніхто не відчинив, листом Бориславської міської ради Львівської області від 10.06.2020р. №Т-407, їй повідомлено про те, що за результатами обстеження квартири ПП «Борислав Комфорт» зобов`язано скерувати попередження власнику квартири [ADDRESS] . Згідно з висновком будівельно-технічної експертизи від 30.09.2022р. вартість ремонтно-будівельних робіт по усуненню стін та стель квартири становить 12082 грн. Через залиття приміщення кухні, руйнування штукатурки у вітальні, знищені результати проведеного нею ремонту. Своїми діями відповідачка поставила її, особу пенсійного віку, у скрутне матеріальне становище, яке вимагає додаткових зусиль для відновлення нормального життя. Ушкодження її єдиного житла призвело до негативних емоцій та переживань з приводу неможливого користування квартирою, порушення звичайного способу життя у зв`язку з неприйнятними умовами для проживання у квартирі, вона зазнала сильного нервового потрясіння внаслідок руйнування штукатурки у нічний час доби, що завдало їй моральних страждань. Відповідач відмовляється відшкодовувати нанесені їй матеріальні збитки і за свої дії не вибачилася. Просить суд стягнути з відповідачки на її користь майнову шкоду в розмірі 12082 грн., моральну шкоду в розмірі 2000 грн., витрати на проведення судового експертного дослідження у розмірі 5663 грн., витрати на правову допомогу в сумі 2000 грн. та сплачений судовий збір в сумі 1073 грн. Відповідачка у визначений строк відзив на позовну заяву не подала, доказів на спростування вимог, що викладені в позовній заяві в порядку ст. 83 ЦПК України суду не надала. За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідачки направлялась ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками рекомендованим листом, які відповідачка отримала, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Отже, зважаючи на те, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідачки про розгляд справи, та неподання у встановлений судом строк заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та/або клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін та/або письмового відзиву на позов, справа вирішується за наявними матеріалами у відповідності з нормою частини п`ятої статті 279 та частини 8 статті 178 ЦПК України. Відповідно до положень ст.ст.280-283 ЦПК України, суд ухвалив рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на квартиру від 11.06.1996 р. та Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 13.10.2005р. Актом, складеним працівниками ПП «Борислав Комфорт» від 25.05.2020р., при обстеженні квартири [ADDRESS] , встановлено тріщину на стелі у спальні, незначні плями на кухні та ванні через залиття із кв. [ADDRESS] . Згідно відповіді «Дрогобицького міжміського бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» за вих№2969 від 02.06.2023р., квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 08 серпня 2000 року, посвідченого державним нотаріусом Бориславської державної нотаріальної контори Матолич-Обрізко Г.С., зареєстрованого в реєстрі за №139. Відповідно до Акту обстеження приміщення квартири [ADDRESS] , від 01.06.2020р., складеного членами комісії у складі представників ПП «Борислав-Комфорт» та представників Бориславської міської ради, встановлено відсутність штукатурки на стелі одній із житлових кімнат квартири, загальною площею 1,8 кв.м., ймовірно причиною руйнування штукатурки є умисні дії мешканців квартири [ADDRESS] . Комісія пропонує: скерувати попередження власнику квартири [ADDRESS] щодо протиправних дій стосовно [PERSON] , а також про заборону після 22 годин проведення дій, що створюють перешкоди іншим мешканцям будинку Суду також представлена відповідь Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області від 29.05.2020р. на звернення [PERSON] щодо пошкодження штукатурного покриття у її помешканні, у ході розгляду звернення ознак кримінального чи адміністративного правопорушення не встановлено, з приводу відшкодування матеріальних та моральних збитків запропоновано звернутися до суду. Відповідно до частини другої статті 13\~ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з\~пунктом 11\~Правил користування\~приміщеннями житлових\~будинків,\~затвердженими постановою\~Кабінету Міністрів\~України від\~08\~серпня 1992\~року №\~572\~(зі\~змінами затвердженимипостановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45) власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частини другої статті 11\~ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 151 ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до частини другої статті 1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги (Постанова Верховного Суду від 27.03.2019 року справа № 643/19078/15-ц, провадження № 61-17962св18). Відповідно до висновку судового експерта за №10 від 30.09.2022р., вартість ремонтно-будівельних робіт стелі житлових кімнат під літ. «4» та під літ. «6» до пошкоджень становить 8232 грн., вартість ремонтно-будівельних робіт стелі та стін приміщення кухні під літ. «3» квартири [ADDRESS] , проведення яких необхідне для усунення пошкоджень після залиття становить 3850 грн. До вказаного висновку також надані зведені кошторисні розрахунки, локальні кошториси на будівельні роботи та відомість ресурсів, які були досліджені в ході судового розгляду, суд приймає дані докази як належні та допустимі. Згідно ст.1192\~ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в межах даного спору позивачем правомірно заявлені вимоги до відповідача про відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 12 082 грн., а тому з урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо стягнення матеріальної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. При з`ясуванні фактів, з якими закон пов`язує відшкодування моральної шкоди, суд виходить з вимог ст.1167 ЦК України, яка визначає підстави покладання обов`язку по відшкодуванню такої шкоди та обставини, які мають враховуватися при визначенні розміру відшкодування. Як передбачено п.5 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №4\~від 31.03.1995р.\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювана, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювана та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду. \~ \~ \~ \~Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, даних у п. 9\~постанови «Про\~судову практику\~в справах\~про відшкодування\~моральної (немайнової)\~шкоди» за\~№ 4\~від 31.03.1995\~року з подальшими змінами та доповненнями, розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених позовних вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних та фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 9 зазначеної постанови: «Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості». \~ \~ \~ \~Право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв`язку між порушенням та моральною шкодою. При цьому, обов`язок доведення наявності підстав для відшкодування моральної шкоди покладається на особу, що вимагає її відшкодування, що відповідає змісту ст.ст.12,81 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Суд погоджується з визначеним позивачем розміром завданої їй моральної шкоди в сумі 2000 грн., яка підлягає стягненню з відповідача. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати по справі , а саме: витрати на проведення судового експертного дослідження у розмірі 5663 грн., витрати на правову допомогу в сумі 2000 грн. та судовий збір в сумі 1073, 60 грн.

Outcome: approved