Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-27 00:00:00

Представник позивача Департамента економіки та комунального майна Харківської міської ради звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з [PERSON] до бюджету м. Харкова заборгованість у зв`язку з невиконанням договірних зобов`язань зі сплати коштів пайової участі у розмірі 117 063,44 грн., яка складається із суми основного боргу у розмірі 93 650,75 грн. та штрафу у розмірі 23 412,69 грн., та судові витрати. В обґрунтування позовної заяви представник позивача зазначив, що у зв`язку з невиконанням [PERSON] вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яка діяла у період введення об`єкта в експлуатації та подання позову про визнання укладеним до суду першої інстанції, постановою Харківського апеляційного суду від 10.06.2019, задоволено позов у справі №641/157/16 та визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] тa Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакціях викладених в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції. Постановою апеляційної інстанції встановлено, що [PERSON] , як замовником будівництва з реконструкції нежитлових приміщень 1-го поверху в житловому будинку літ. А-9 по [ADDRESS] введено даний об`єкт містобудування на відповідно до декларації про готовність до експлуатації об`єкта без дотримання законодавчих вимог щодо укладення договору про пайову участь та сплати відповідних коштів пайової участі до місцевого бюджету м. Харкова. За результатами касаційного перегляду, постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.02.2021, постанову Харківського апеляційного суду від 10.06.2019 змінено в частині визначення розміру пайового внеску та викладено пункт 2.1.1 договору про пайову участь розвитку інфраструктури м. Харкова, укладений між Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради та [PERSON] , у такій редакції: «Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 31518921700002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) кошти в розмірі 93 650,75 грн., згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, який додається». У решті постанову Харківського апеляційного суду від 10 червня 2019 року залишити без змін. Постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 641/157/16 набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає. Таким чином, умови договору про пайову участь в частині визначення розміру пайового внеску в розмірі 93 650,75 грн. набрали законної сили 17.02.2021 та підлягають обов`язковому виконанню, у тому числі [PERSON] в частині виконання умов договору, в тому числі щодо перерахування грошових коштів у розмірі 93650,75 грн. до бюджету м. Харкова за виконання обов`язку з пайової участі. Також зазначив, що строк виконання договору передбачений п. 2.1.2 договору, відповідно до якого замовник сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору. [PERSON] не перерахував пайовий внесок у визначений договором строк, умов договору не виконав. Згідно з пунктом 3.1. Договору, яким передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов`язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін, що складає - 23412,69 грн. Враховуючи вищевикладене,\~позивач Департамент економіки та комунального майна Харківської міської ради був\~вимушений звернутися з даним позовом до суду для захисту своїх прав та інтересів. Представник позивача до судового засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. До судового засідання відповідач та його представник не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Представник третьої особи Харківської міської ради до судового засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 280 ЦПК України, судом проведено заочний розгляд справи. У зв`язку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, приходить до наступного. Згідно зі ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ст.ст. 4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ч. 3 ст.\~12\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З матеріалів справи вбачається, що постановою Харківського апеляційного суду від 10.06.2019, скасовано заочне рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.06.2016 року, задоволено позов у справі №641/157/16 та визнано укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між [PERSON] тa Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради в редакціях викладених в резолютивній частині постанови суду апеляційної інстанції (а.с. 12-16). Пунктом 2.1.2 договору про пайову участь в розвитку інфраструктури м. Харкова, встановлено, що замовник сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладення даного договору. Постановою Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.02.2021, постанову Харківського апеляційного суду від 10.06.2019 змінено в частині визначення розміру пайового внеску та викладено пункт 2.1.1 договору про пайову участь розвитку інфраструктури м. Харкова, укладений між Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради та [PERSON] , у такій редакції: «Здійснює перерахування до бюджету м. Харкова (код платежу - 24170000, рахунок - 31518921700002, МФО - 851011, код ЄДРПОУ - 37999649, банк - ГУДКСУ у Харківській області, одержувач - УДКСУ у місті Харкові Харківської області) кошти в розмірі 93 650,75 грн., згідно з розрахунком величини пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова, який додається». У решті постанову Харківського апеляційного суду від 10 червня 2019 року залишити без змін. Постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 17.02.2021 у справі № 641/157/16 набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає (а.с. 17-31). Відповідно до вимоги Департамента економіки та комунального майна ХМР про виконання зобов`язання на суму 93 650,75 грн. № 44/0/114-21 від 24.03.2021 року надісланої на адресу [PERSON] вбачається, що запропоновано відповідачу сплатити в добровільному порядку кошти пайової участі до бюджету м. Харкова, а саме сплатити у десятиденний строк 93 650,75 грн. до міського бюджету м. Харкова за реквізитами, вказаними у листі, та повідомити ХМР з наданням копій платіжних документів про сплату (а.с. 32). Зі ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», який діяв на час укладення договору, вбачається, що замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Статтею 509\~ЦК\~встановлено,\~що\~зобов`язанням\~є\~правовідношення,\~в\~якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана\~вчинити\~на\~користь другої\~сторони\~(кредитора)\~певну\~дію\~(передати\~майно,\~виконати\~роботу,\~надати\~послугу,\~сплатити\~гроші\~тощо)\~або\~утриматися\~від вчинення\~певної\~дії\~(негативне\~зобов`язання),\~а\~кредитор\~має право\~вимагати\~від\~боржника виконання\~його\~обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього\~Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Окрім того, статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Згідно до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства. Згідно ст.\~610\~ЦК\~України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Також,\~згідно\~до\~ч.\~1\~ст.\~611\~ЦК\~України\~у разі\~порушення\~зобов`язання\~настають\~правові\~наслідки,\~встановлені\~договором\~або законом,\~зокрема: припинення\~зобов`язання\~внаслідок\~односторонньої\~відмови від\~зобов`язання,\~якщо\~це\~встановлено договором\~або\~законом,\~або\~розірвання\~договору; зміна\~умов\~зобов`язання; сплата\~неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст.\~625\~ЦК\~України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Згідно з пунктом 3.1. Договору, яким передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обов`язків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми не перерахованих коштів у визначений термін, що складає - 23412,69 грн. Статтею 627\~ЦК\~України визначено, що відповідно до статті 6\~цього\~Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно ст.638\~ЦК\~України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Відповідно до ст.640\~ЦК\~України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. За таких обставин, позивач довів, що відповідач не виконує грошове зобов`язання за договором про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова укладеним між [PERSON] та Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради, обставини та тривалість часу, протягом якого позивач вживає заходи для відновлення своїх порушених прав, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову. Згідно з положеннями ст.\~81\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст.\~76\~ЦПК\~України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно до ст.\~89\~ЦПК\~України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~\~Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. На підставі\~викладеного,\~суд\~приходить\~до висновку,\~що\~позовні\~вимоги позивача\~підлягають\~задоволенню\~та\~з відповідача\~ [PERSON] \~підлягають стягненню\~сума основного\~боргу в розмірі 93 650,75\~грн.\~ та штрафу у розмірі 23 412,69 грн. Відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК\~України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved