Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду\~з зазначеним позовом та просить постановити рішення, яким стягнути на його користь з відповідача суму заборгованості у розмірі 63 339.96 гривень та\~ суму судових витрат у розмірі 2 684 гривень судового збору. \~ \~ \~ \~ \~Свої вимоги мотивує тим, що відповідач звернувся до ПАТ «Укргазбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим було укладено кредитний договір №0018/05/2019/0208 від 02.05.2019 року для отримання споживчого кредиту за програмою «Тепла оселя» у розмірі 50 000 гривень, строком на 36 місяців, для придбання світлопрозорих конструкцій з енергозберігаючим склом (крім однокамерних) у томі числі вікна та балконні двері та відповідне додаткове обладнання та матеріали для них, за урядовими програмами з енергоефективності, затвердженими\~Постановою КМУ від 01.03.2010 року № 243, від 17.10.2011 року № 1056 (із змінами та доповненнями). \~ \~ \~ \~Того ж дня було складено паспорт споживчого кредиту за програмою «Тепла оселя». 02.05.2019 року між позивачем та відповідачем укладено договір №0018/05/2019/0208 на приєднання до Правил надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в\~ПАТ АБ «Укргазбанк»\~ (кредитний договір), згідно з яким відповідач приєднався до Правил надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в\~ПАТ АБ «Укргазбанк». \~ \~ \~ \~ У відповідності до п. п. 1.1., 1.2., 1.4. Правил - вони регулюють відносини між банком та позичальниками, з якими укладено відповідний договір на приєднання до Правил надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в\~ПАТ АБ «Укргазбанк»\~та містить посилання на ці Правила. Укладенням договору позичальник підтверджує своє ознайомлення та повну, безумовну і остаточну згоду з усіма умовами Правил, а також своє волевиявлення стосовно приєднання до Правил. У відповідності до п. п. 1.1.-1.2., 1.3.1., 1.4.-1.4.2. договору та п. п. 3.7.-3.12. Правил банк надав відповідачу кредит у сумі 50 000 гривень на строк з 02 травня 2019 року по 01 травня 2022 року на умовах здійснення [PERSON] погашення кредиту у відповідності з графіком зменшення заборгованості по кредиту, встановленим у Додатку №2 до цього Договору, та сплату процентів за користування кредитними коштами шляхом сплати рівних один одному платежів у розмірі 1 895,00 гривень щомісячно з 1-го по 10-те число кожного місяця шляхом внесення коштів на Рахунок кредиту. При цьому, позичальник зобов`язався сплатити банку проценти за користування кредитними коштами за весь термін фактичного користування кредитом: за користування кредитними коштами у межах терміну кредитування процентна ставка встановлюється у розмірі 19,90 % річних та є фіксованою, користування кредитними коштами, що не повернуті у терміни, передбачені цим Договором, процентна ставка встановлюється у розмірі 30,00 % річних та є фіксованою. Відповідно до пунктів кредитного договору позичальник прийняв на себе обов`язок повернути банку кредит у повному обсязі в порядку і строки, передбачені цим договором та додатковими договорами. Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання [PERSON] кредиту надавши останньому кредит у розмірі 50 000,00 грн., однак [PERSON] в свою чергу, зобов`язання за договором належним чином не виконує та систематично порушує його умови, у зв`язку з чим загальна заборгованість відповідача перед позивачем за договором становить 63\~339.95 гривень. Добровільно відповідач розрахуватись не бажає. Відповідач не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом. Таким чином, у порушення умов кредитного договору, а також ст.ст.509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов`язання договором не виконала. У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 06.04.2023 року має заборгованість в розмірі 63\~339,96 гривень з яких: тіло кредиту 31574,23 гривень, заборгованість за відсотками 2 940.11 гривень, проценти від суми простроченої заборгованості 28825.62 гривень. На даний час відповідач продовжує ухилятися від виконання зобов`язань і заборгованість за договором не погашає, що є порушенням законних прав ПАТ АБ «Укргазбанк». Враховуючи вищевикладене позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість в розмірі 63\~339,96 гривень та судові витрати. Ухвалою суду від 09.06.2023 відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду на 04.07.2023 року о 09:00 годині (а.с.33), про що сповіщено сторін по справі (а.с.34). Відповідачу надіслано копію позовної заяви з доданими документами, та роз`яснено про необхідність подання в п`ятнадцятиденний строк письмового відзиву разом з наявними у нього доказами. В судове засідання 04.07.2023 року: Представник позивача\~-\~не прибув,\~про час\~та місце\~проведення розгляду\~справи повідомлявся\~згідно вимог\~чинного законодавства\~(а.с.34)\~В позовній\~заяві зазначив\~клопотання про\~розгляд справи\~у відсутність\~представника банку\~(а.с.2).\~Крім цього,\~на електронну\~адресу суду\~ надіслав заяву про розгляд справи без участі представника позивача в заочному порядку та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі (а.с.40). \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] в судове засідання не прибув, повідомлялася за адресою свого постійного місця реєстрації: [ADDRESS] , що підтверджується відповіддю № 106482 від 08.06.2023 отриманою судом з Єдиного державного демографічного реєстру, яка сформована засобами підсистеми ЄСІТС Електронний суд (а.с.32). \~ \~ \~ \~Будь-яких заяв та клопотань від відповідача не надходило, процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву відповідач не скористався. \~ \~ \~ \~Згідно ст.128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (ч.2). \~ \~ \~ \~Поштове повідомлення направлене за даною адресою повернулося до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою»(а.с.36-38). У випадку, якщо зазначено, що «адресат відмовився» чи «адресат відсутній за вказаною адресою», то відповідно до положень пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, і особа вважається повідомленою Що відповідає висновку Касаційного господарського суду Верховного Суду у постанові від 18 березня 2021 року за справою № 911/3142/19, переглядаючи відмову поновити пропущений строк апеляційного оскарження. КГС ВС зазначив, що близьку за змістом правову позицію про належне повідомлення викладено в постановах: Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17; КГС ВС від 27.11.2019 у справі № 913/879/17; КГС ВС від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19; КГС ВС від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б. Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідач по справі повідомлений належним чином про час та місце розгляду даної справи. Будь-яких заяв, заперечень, відзиву щодо спростування доводів, викладених в позовній заяві, до суду наданих ним не було. Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідач по справі повідомлений належним чином про час та місце розгляду даної справи. Будь-яких заяв, заперечень, відзиву щодо спростування доводів, викладених в позовній заяві, до суду наданих ним не було. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи. Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України (а.с.2, 40). Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Вирішуючи заявлені позовні вимоги, суд виходить з того, що між сторонами виникли договірні відносини з приводу кредиту, які регулюються параграфами 1, 2 глави 71 Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинне виконуватися належним чином у відповідності з умовами договору. При цьому відповідач, як сторона кредитного договору зобов`язаний повернути позивачу одержаний кредит та сплатити відсотки (ч.1 ст.1054 ЦК України). Згідно ст.530 ЦК України, якщо в зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк. У разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, зокрема, сплата неустойки (пені). Згідно наданої копії Статуту\~ПАТ АБ «Укргазбанк», позивач є фінансовою установою. 02.05.2019 між ПАТ АБ «Укргазбанк»\~та [PERSON] було укладено кредитний договір №0018/05/2019/0208 про отримання кредиту в сумі 50\~000.00 гривень на строк 36 місяців та приєднання до Правил надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в\~ПАТ АБ «Укргазбанк» (кредитний договір), згідно з яким відповідач приєднався до Правил надання та обслуговування кредитів за програмою «Тепла оселя» в\~ПАТ АБ «Укргазбанк»\~. Кредит видано для придбання світлопрозорих конструкцій з енергозберігаючим склом (крім однокамерних) у томі числі вікна та балконні двері та відповідне додаткове обладнання та матеріали до них, за урядовими програмами з енергоефективності, затвердженими\~Постановою КМУ від 01.03.2010 року N 243, від 17.10.2011 року № 1056 (із змінами та доповненнями). До договору долучено додаток №2 - Графік зменшення заборгованості по кредиту (а.с.6), паспорт споживчого кредиту (а.с.24), заява-анкета з підписами позичальника (а.с.21). Відповідно до\~ст. 634 ЦК України, п. п. 1.1., 1.2., 1.4. Правил, укладенням договору [PERSON] підтвердив своє ознайомлення та повну, безумовну і остаточну згоду з усіма умовами Правил, а також своє волевиявлення стосовно приєднання до Правил. У відповідності до п. п. 1.1.-1.2., 1.3.1., 1.4.-1.4.2. договору та п. п. 3.7.-3.12. Правил, позивач надав позичальнику кредит у сумі 50\~000.00 гривень на строк з 02 травня 2019 року по 01 травня 2022 року на умовах здійснення [PERSON] погашення кредиту у відповідності з графіком зменшення заборгованості по кредиту, встановленим у Додатку №2 до цього договору, та сплати процентів за користування кредитними коштами шляхом сплати рівних один одному платежів у розмірі 1 895,00 гривень щомісячно з 1-го по 10-те число кожного місяця шляхом внесення коштів на Рахунок кредиту. При цьому, позичальник зобов`язався сплатити банку проценти за користування кредитними коштами за весь термін фактичного користування кредитом: за користування кредитними коштами у межах терміну кредитування процентна ставка встановлюється у розмірі 19,90 % річних та є фіксованою, користування кредитними коштами, що не повернуті у терміни, передбачені цим Договором, процентна ставка встановлюється у розмірі 30,00 % річних та є фіксованою. На виконання пункту 1.5. Договору, позивач виконав перед відповідачем взяті на себе зобов`язання за договором, надавши 02.05.2019 року останньому кредит у розмірі 50 000,00 гривень, що підтверджується: - випискою по рахунку №0018/05/2019/0208; - накладними №2504-4 від 25.05.2019 року, №1005-1від 10.05.2019 ФОП [PERSON] . Тобто, позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, надав відповідачу [PERSON] кредитні кошти на умовах, передбачених договором, шляхом зарахування суми 50000.00 гривень, на поточний рахунок позичальника, з подальшим перерахуванням на поточний рахунок ФОП [PERSON] .. У порушення умов кредитного договору [PERSON] свої зобов`язання належним чином не виконує, допустив прострочення повернення кредиту, що підтверджується розрахунком заборгованості. Відповідно до розрахунку суми заборгованості за договором кредиту №0018/05/2019/0208 від 02.05.2019 року, загальна заборгованість [PERSON] станом на 06.04.2023 року складає в розмірі 63\~339,96 гривень з яких: -31 574.23 гривень заборгованість по кредиту прострочена; -2 940.11 гривень заборгованість по процентам прострочена; - 28 825.62 гривень проценти від суми простроченої заборгованості за сумою кредиту та процентами за користування кредитними коштами (подія припинення). Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Крім того положеннями\~ст. 204 ЦК України\~закріплено презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує змінює або припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована. Аналогічна позиція закріплена у постанові Верховного Суду України від 30 травня 2018 року по справі № 191/5077/16-ц (провадження 61-17422св18). Судом встановлено, що укладений між сторонами договір не оспорювався та не визнавався судом недійсним, тому вважається укладеним. За змістом ст. ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 (провадження № 61-30435сво18) міститься висновок, що «у статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду)». У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання, виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором, або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором, або законом, або розірвання договору; сплата неустойки. Згідно ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Положеннями ч. 1 ст.1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч. 1 ст.1048 ЦК України) Частиною 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст.633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст.634 цього Кодексу договором приєднанням є договір, умови якого встановлені однією зі сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. В ст.1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин визначено, що розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ч. 1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Частиною 1 ст.1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст.625 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст. 1052 ЦК України у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. Враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку ПАТ АБ «Укргазбанк» не повернуті, а також вимоги ч. 2 ст.530 ЦК України за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що, ПАТ АБ «Укргазбанк» вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконання боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України). Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України. З огляду вищенаведеного, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів суд приходить до висновку, що позовні вимоги ПАТ АБ «Укргазбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором в сумі 63\~339,96 гривень. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати 2684.00 гривень судового збору. На підставі викладеного та

Outcome: approved