Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-03 00:00:00

01.02.2022 до суду надійшла позовна заява [PERSON] , в якій він просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис зареєстрований в реєстрі за № 301, вчинений 13.01.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Золотих О.О. про стягнення з [PERSON] на користь ТОВ «Фінансова-правова група ЛЕКС» за період з 11.07.2014 по 16.11.2021 заборгованості у розмірі 30446,45 грн., а також стягнути судові витрати. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що наприкінці січня 2022 він дізнався про відкриття відносно нього виконавчого провадження. Виконавче провадження було відкрито на підставі виконавчого напису за № 301, вчиненого 13.01.2022 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Золотих О.О. про стягнення з нього на користь ТОВ «Фінансова-правова група ЛЕКС» за період з 11.07.2014 по 16.11.2021 заборгованості у розмірі 30446,45 грн. Вказав, що дізнався, що ТОВ «Фінансова-правова група ЛЕКС» відступило право вимоги ТОВ «ФК «Укрфінстандарт» на підставі Договору про відступлення права вимоги №516/ФК-21/1 від 01.12.2021, якому в свою чергу відступило право вимоги ТОВ «Діджи Фінанс» на підставі Договору про відступлення права вимоги №516/ФК-21/1 від 01.12.2021, якому на підставі Договору про відступлення права вимоги №7_БМ від 20.07.2020 відступило право вимоги ПАТ «Банк Михайлівський». Вказав, що між ним та ПАТ «Банк Михайлівський» 11.07.2014 було укладено кредитний договір №200062414. Вказав, що він не був повідомлений про відступлення прав вимоги за договором. Позивач зазначає, що виконавчий напис приватного нотаріуса вчинений з порушенням норм чинного законодавства, порушує його права, а саме заборгованість за кредитним договором не є безспірною, приватним нотаріусом не перевірено надіслання кредитором повідомлення боржнику перед його вчиненням, виконавчий напис вчинено на договорі, що виникає з кредитних правовідносин, тоді як виконавчі написи можуть вчинятись лише на нотаріально посвідчених договорах, що передбачають сплату грошових сум, передачу або повернення майна, а також право звернення стягнення на заставне майно. Також посилався на пропуск відповідачем позовної давності на звернення до нотаріуса для вчинення виконавчого напису. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова [PERSON] від 02.02.2022 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова [PERSON] від 02.02.2022 задоволено заяву позивача про забезпечення позову. 12.04.2023 на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, з підстав звільнення судді [PERSON] у відставку, зазначена цивільна справа розподілена в провадження судді Губської Я.В. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце справи належним чином. Надав заяву, в якій просив суд справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача ТОВ «Фінансова-правова група ЛЕКС» в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином судовими повістками, відзиву, заперечень до суду надано не було. Згідно ч.2 ст.43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. Треті особи в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином судовими повістками, причини неявки суду не повідомили, ніяких заяв на адресу суду не подавали. Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чинному повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (ч.2 ст.372 ЦПК України). Крім того, суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16. Обов`язковою явка сторін в судове засідання не визнавалась. Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ як джерело права Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини. Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 (надалі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. В поняття "розумний строк" розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника. Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України згідно зі ст. 9 Конституції України . Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основних свобод" від 17.07.1997 передбачено, що дана Конвенція та Протоколи до неї № 2, 4, 7, 11 є частиною національного законодавства України. Конвенція на відміну від національного законодавства України не запроваджує чітких строків розгляду справи, проте посилання на строк містить ст. 6 Конвенції, яка постулює дефініцію розумного строку розгляду справи. Таким чином, норми ЦПК України щодо строків розгляду справи не узгоджуються з нормами Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка є частиною національного законодавства і має пріоритет над національним законодавством, та із практикою Європейського суду з прав людини, яку суди мають використовувати як джерело права при вирішенні спорів. Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, №11681/85, §35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнова проти України"). Аналізуючи практику Європейського суду з прав людини, можна дійти висновку, що критерії оцінки розумності строку розгляду справи/заяви має формувати суд, який розглядає справу/заяву. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, розгляду заяви, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, держави (ст. 2 ЦПК України). Тому, суд нагадує, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення ЄСПЛ у справі "Шульга проти України"), тим паче, коли вони стосуються інтересів дитини. Суд вважає, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Враховуючи, що сторони по справі належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, не з`явились в судове засідання, причини неявки суду не повідомили, будь -яких заяв, клопотань до суду не надходило,

Outcome: approved