Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-11 00:00:00

У липні 2019 року [PERSON] (далі по текст - позивач) звернувся до суду із позовом до [PERSON] (далі - відповідач), третя особа: Шевченківський районний в м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві (далі - тертя особа) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів. Позовні вимоги обгрунтовував тим, що він з відповідачем перебували у шлюбі з 01.06.2007 року, [INFO] у шлюбі народилась дочка - [PERSON] . Зі змісту свідоцтва про народження [PERSON] вбачається, що її батьком записаний [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . 18.07.2014 року за рішенням Шевченківського районного суду міста Києва шлюб між сторонами було розірвано. Після розірвання шлюбу відповідач перешкоджає позивачу у спілкуванні з дитиною та не дає йому можливості приймати участь у її вихованні. Після того, як вже майже 5 років позивач не бачиться і не спілкується з дитиною, внаслідок постійного перешкоджання з боку відповідача, у нього з`явилась підозра, що дочка не його дитина. У своїх письмових поясненнях від 16.07.2020 року позивач додав, що враховуючи ухилення відповідача від проходження експертизи ДНК, можна вважати встановленим факт відсутності кровного споріднення між особою, що записана батьком - [PERSON] та дитиною - [PERSON] . Таким чином просив суд виключити відомості про [PERSON] як батька дитини з актового запису №1414 про народження дитини [PERSON] , [INFO] , уродженки міста Києва, складеного 21.07.2012 року відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві; звільнити [PERSON] від сплати на користь [PERSON] аліментів на утримання дитини - [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частина усіх видів заробітку [PERSON] до досягнення [PERSON] повноліття 18 років починаючи з 25.07.2014 року по [INFO], які стягуються на підставі рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10.11.2014 року у справі №761/22016/14-ц та виконавчого листа №761/22016/14-ц, виданого 23.12.2014 року Шевченківським районним судом міста Києва. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 16 грудня 2020 року в задоволенні позову відмовлено. Київський апеляційний суд постановою від 09 червня 2021 року апеляційну скаргу [PERSON] , подану представником [PERSON] , залишив без задоволення, а заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020р. залишив без змін. Постановою Верховного Суду від 24.11.2021 року касаційну скаргу [PERSON] задоволено частково. Заочне рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 16 грудня 2020 року та постанову Київського апеляційного суду від 09 червня 2021 року скасовано. Справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа - Шевченківський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2021 року, цивільну справу передано на розгляд судді Романишеній І.П. Ухвалою від 20.12.2021 року цивільну справу прийнято до провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 09.02.2022 року. Ухвалою суду від 05.07.2022 року у цивільній справі призначена судово-медична генетична експертиза, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз. На час проведення експертизи провадження по справі зупинено. 17.11.2022 року матеріали цивільної справи надійшли з експертної установи з повідомленням про неможливість проведення експертизи у зв`язку з неявкою [PERSON] на відбір зразків крові. Ухвалою суду від 27.10.2022 року було поновлено розгляд справи, призначено проведення підготовчого засідання на 30.11.2022 року на 11 год. 00 хв. Ухвалою від 30.11.2022 року підготовче судове засідання було закрито, справу призначено до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав до суду заяву, відповідно до якої просив проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, з приводу ухвалення заочного рішення не заперечував. Також, просив вирішити питання про стягнення на його користь судових витрат, які були понесені ним протягом розгляду справи. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про час та місце судового засідання повідомлялась належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не направляла. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не направляв. У відповідності до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи в повному обсязі, приходить до наступного висновку. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі з 01.06.2007 року, який був зареєстрований у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №441. [INFO] у шлюбі народилась дочка - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим повторно Шевченківським районним у місті Києві Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис №1414 від 21.07.2012 року. Зі змісту свідоцтва про народження [PERSON] вбачається, що її батьком записаний [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . 18.07.2014 року рішенням Шевченківського районного суду міста Києва у цивільній справі №761/17910/14-ц, шлюб між сторонами було розірвано. Прізвище відповідача - [PERSON] після розірвання шлюбу було змінено на її дошлюбне - « [PERSON] ». Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2014 року у цивільній справі №761/22016/14-ц, із [PERSON] на користь [PERSON] стягуються аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини усіх видів доходів його заробітку до досягнення [PERSON] повноліття, починаючи із 25.07.2014 року по [INFO]. Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 14 червня 2018 року у цивільній справі №761/23426/17, зобов`язано [PERSON] не чинити [PERSON] перешкоди у спілкуванні з малолітньою донькою [PERSON] та було визначено спосіб участі [PERSON] як батька у вихованні і спілкуванні з малолітньою донькою [PERSON] . Рішення суду від 14 червня 2018 року відповідачем не виконується, про що свідчить постанова державного виконавця про накладення штрафу на [PERSON] . Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово звертався до правоохоронних органів, які фіксували невиконання відповідачем розпорядження Шевченківської РДА та рішення Шевченківського районного суду м. Києва, про що свідчить довідка Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві та висновки за результатом перевірки матеріалів від 01.08.2018, 02.08.2018, 18.08.2018, 05.04.2017, 24.03.2017, 24.03.2017, 12.03.2017 року. Позивач звертаючись до суду з позовом про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини та звільнення від сплати аліментів, зазначив, що внаслідок постійного перешкоджання з боку відповідача у спілкуванні його з донькою, у нього з`явилась підозра, що [PERSON] не його дитина. Так, згідно із статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частина восьма статті 7 СК України). Відповідно до ст. 133 СК України, якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Згідно з ч. 2 ст. 136 СК України особа, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved