Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-05 00:00:00

У липні 2022 року до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] , в якій позивач просила суд: усунути їй перешкоди у спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] та визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні її малолітнього онука [PERSON] , [INFO] , - шляхом встановлення наступного графіку побачень: щосуботи з 10.00 до 18.00 годин у місті Нікополі або Дніпрі, з можливістю відвідування у цей час зареєстрованого місця проживання [PERSON] , а також 10 днів щороку у літній період, з метою спільного літнього відпочинку без присутності матері дитини. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилалась на те, що є бабусею [PERSON] , батьком якого є її син [PERSON] . З огляду на те, що у з в`язку з погіршенням сімейних відносин між батьками [PERSON] , її невістка [PERSON] , почала чинити перешкоди у спілкуванні з онуком, остання, за для збереження зв`язку з онуком, вважала за необхідне звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 21.09.2022 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 06.06.2023 залучено до участі у справі [PERSON] , як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 06.07.2023 закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті у судовому засіданні. Відповідачем відзиву не надано. Третьою особою письмових пояснень не надано. У судовому засіданні позивач підтримала заявлені позовні вимоги та надала пояснення аналогічні викладеному у позові. У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позову частково, вважав за доцільне визначити графік спілкування зазначений у висновку Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради. А також зазначив, що відповідач відмовляється надавати дитину позивачу без судового рішення. Від третьої особи [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Від представника Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Також зазначено, що позиція Адміністрації у виниклому спорі аналогічна до висновку від 16.05.2023. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Так, судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народився [PERSON] батьками якого записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , шлюб між [PERSON] та [PERSON] , розірвано. Прізвище [PERSON] після розірвання шлюбу [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народився [PERSON] батьками якого записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] , [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . Відповідно до копій характеристик наданих директором КЗ «НСЗШ №2» [PERSON] та головою квартального комітету №18 [PERSON] , [PERSON] характеризується позитивно. Згідно довідок наданих зав. поліклінічним психоневрологічним відділенням КП «НМЛ №4» НМР» Кравченко В.В. та лікарем-наркологом КП «ДБКЛПД» ДОР», [PERSON] не знаходиться на обліку у лікарів нарколога та психіатра. Відповідно висновку Адміністрації Шевченківського району Дніпровської міської ради від 16.05.2023 за №4/3-131, Адміністрація, як орган опіки та піклування, вважає за можливе встановити бабі дитини [PERSON] години для спілкування та участі у вихованні дитини [PERSON] , наступним чином: кожна І та ІІІ субота місяця з 10.00 годин суботи до 18.00 годин з денним сном дитини. Засідання, на якому вирішувалось дане питання, проводилось за участі представника матері та представника баби дитини. Також, у телефонній розмові, батько дитини зазначив, що не заперечує щоб йому та бабі дитини було встановлено ідентичні години спілкування. Мати з дитиною проживають на території Шевченківського району м.Дніпро, а баба у м.Нікополь. Так, частинами 1-2 статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Верховною Радою України 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція), передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Відповідно до ч.1 ст.18, ч.1 ст.27 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Стаття 1 Закону України «Про охорону дитинства»\~визначає контакт\~з дитиною\~як реалізацію матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання ним інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Згідно ч.ч. 8-10 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Положенням статті 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. За правилами ч.2 ст.159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Згідно ч.ч.\~4-5\~ст.19\~СК України\~при розгляді\~судом справ\~щодо розв`язання\~спору відносно\~участі у\~вихованні дитини\~обов`язковою\~є участь\~органу опіки\~та піклування.\~Орган опіки\~та піклування\~подає суду\~письмовий висновок\~щодо розв`язання\~спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. У постанові ВС/КЦС від 02 грудня 2020 року прийнятої за результатами розгляду справи №308/9575/18 вказано, що: «системний аналіз норм Сімейного Кодексу України дає підстави вважати, що баба має право на особисте спілкування з дитиною, а той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати їй спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини». У постанові ВС/КЦС від 08 квітня 2020 року прийнятої за результатами розгляду справи №635/2771/17, що: «при розгляді позовних вимог про визначення порядку спілкування діда/баби з внуком обов`язковими є наявність письмового висновку органів опіки та піклування». Тобто, з аналізу вказаних норм матеріального права та висновків ВС/КЦС, вбачається, що той з батьків, з яким проживає дитина, не має права перешкоджати бабі/діду у спілкуватися з дитиною, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. Крім того, при вирішенні спору даної категорії, обов`язковим є дослідження висновку органу опіки та піклування. Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на те, що представником відповідача не заперечується факт існування перешкод у спілкуванні між бабою та онуком зі сторони відповідача та виходячи з відсутності будь-яких доказів, що спілкування між позивачем та її онуком може мати негативний вплив на нормальний розвиток дитини, а також враховуючи вік [PERSON] , заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню шляхом встановлення наступного графіку побачень: кожна І та ІІІ субота щомісяця з 10:00 годин до 18:00 годин з денним сном дитини вдома. Вказаний графік ґрунтується на висновку органу опіки та піклування та є таким, що спрямований на дотримання балансу між інтересами дитини, які є в пріоритеті, та інтересам інших учасників сімейних відносин, а також відповідає принципу розумності, справедливості, збалансованості. Також, суд вважає за необхідне роз`яснити сторонам, що вони, не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дитини, з урахуванням вікових змін, розвитку та потреб дитини, що буде відповідати її інтересам. Виходячи з приписів\~ст.141 ЦПК України, з відповідача на рахунок позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 496,20 грн.

Outcome: partial