Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-26 00:00:00

1. Зміст доводів пред`явленого позову. [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом та посилається на те, що рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 11 червня 2020 року було відмовлено у задоволенні позову [PERSON] до ТОВ «УБА-Агросвіт» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку під час вимушеного прогулу, допомоги по вагітності та пологам. Постановою Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 21 грудня 2020 року, було скасовано рішення Бориспільського міськрайонного суду від 11 червня 2020 року та частково задоволено позов, пред`явлений [PERSON] : визнано незаконним та скасовано наказ ТОВ «УБА-Агросвіт» №6-к від 13 березня 2019 року, поновлено позивача на посаді директора ТОВ «УБА-Агросвіт» з 13 березня 2019 року та стягнуто з відповідача на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу за період часу з 13 березня 2019 року по 12 березня 2020 року у розмірі 141382 гривень 14 копійок. Заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 6 жовтня 2022 року з ТОВ «УБА-Агросвіт» на користь [PERSON] був стягнутий середній заробіток за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі за період часу 28 жовтня 2020 року до 14 серпня 2022 року в розмірі 174989 гривень 37 копійок. Відповідач так і не поновив [PERSON] на посаді директора товариства. Тому позивач має право на отримання середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі з 15 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року. Крім того, неправомірними діями відповідач також завдав [PERSON] моральну шкоду, що полягає у приниженні її честі та гідності як людини та керівника. Позивач є матір`ю-одиначкою, самостійно виховує двох малолітніх дітей, через постійні переживання вона хворіє та потребує лікування. У зв`язку зі скрутним матеріальним становищем [PERSON] змушена здавати речі в ломбард. Тому позивач просить суд стягнути з ТОВ «УБА-Агросвіт» середній заробіток за час затримки виконання судового рішення за період часу з 15 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року в розмірі 72018 гривень 65 копійок, а також моральну шкоду в розмірі 200000 гривень. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримує позов та наполягає на його задоволенні. Представник відповідача [PERSON] не з`явився у судове засідання. ТОВ «УБА-Агросвіт» було у встановленому порядку повідомлено про час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення відповідачу судових повісток (а.с.108, 110). 2. Інформація про рух цивільної справи. Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 2 травня 2023 року (а.с.82) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим [PERSON] , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області Семенюті О.Ю. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 8 травня 2023 року (а.с.83-84) було звільнено [PERSON] від сплати судового збору, відкрито провадження у цивільній справі та призначено розгляд цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження. 3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 11 червня 2020 року було відмовлено у задоволенні позову [PERSON] до ТОВ «УБА-Агросвіт» про поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку під час вимушеного прогулу, допомоги по вагітності та пологам. Постановою Київського апеляційного суду від 27 жовтня 2020 року (а.с.113-121), залишеною без змін постановою Верховного Суду від 21 грудня 2020 року (а.с.122-133), було скасовано рішення Бориспільського міськрайонного суду від 11 червня 2020 року та частково задоволено позов, пред`явлений [PERSON] : визнано незаконним та скасовано наказ ТОВ «УБА-Агросвіт» №6-к від 13 березня 2019 року, поновлено позивача на посаді директора ТОВ «УБА-Агросвіт» з 13 березня 2019 року та стягнуто з відповідача на користь [PERSON] середній заробіток за час вимушеного прогулу за період часу з 13 березня 2019 року по 12 березня 2020 року у розмірі 141382 гривень 14 копійок. Спірні правовідносини, що склались між учасниками справи, регулюються главою 15 «Індивідуальні трудові спори» КЗпП України. 4. Норми матеріального права та стала судова практика, якою керується суд при вирішенні спору. а. щодо стягнення середнього заробітку Відповідно до ч.1 ст.236 КЗпП України у разі затримки власником або уповноваженим ним органом виконання рішення органу, який розглядав трудовий спір про поновлення на роботі незаконно звільненого або переведеного на іншу роботу працівника, цей орган виносить ухвалу про виплату йому середнього заробітку або різниці в заробітку за час затримки. Згідно з п.5 ч.3 ст.2 ЦПК України однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України вказаний принцип полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно з п.6 ч.1 ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства відносяться справедливість, добросовісність та розумність. Як роз`яснила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 5 червня 2018 року у справі №338/180/17, добросовісність розуміється як стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Принцип добросовісності лежить в основі доктрини venire contra factum proprium (заборона суперечливої поведінки), що ґрунтується на римській максимі non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). б. щодо стягнення моральної шкоди. Відповідно до ч.1 ст.2371 КЗпП України відшкодування власникомабо уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Як роз`яснив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 26 листопада 2021 року в справі №127/937/17 (провадження №61-10602св21) захист порушеного права у сфері трудових відносин забезпечується як відновленням становища, яке існувало до порушення цього права (наприклад, поновлення на роботі), так і механізмом компенсації моральної шкоди, як негативних наслідків (втрат) немайнового характеру, що виникли в результаті душевних страждань, яких особа зазнала у зв`язку з посяганням на її трудові права та інтереси. Конкретний спосіб, на підставі якого здійснюється відшкодування моральної шкоди, обирається потерпілою особою, з урахуванням характеру правопорушення, його наслідків та інших обставин. КЗпП України не містить будь-яких обмежень чи виключень для компенсації моральної шкоди в разі порушення трудових прав працівників, а ст.2371 цього Кодексу передбачає право працівника на відшкодування моральної шкоди у обраний ним спосіб, зокрема, повернення потерпілій особі вартісного (грошового) еквівалента завданої моральної шкоди, розмір якої суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань, їх тривалості, тяжкості вимушених змін у її житті та з урахуванням інших обставин. Отже, компенсація завданої моральної шкоди не поглинається самим фактом відновлення становища, яке існувало до порушення трудових правовідносин, шляхом стягнення середньомісячного заробітку за затримку розрахунку при звільненні, а має самостійне юридичне значення. Згідно з ч.2 ст.2371 КЗпП України порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. За правилами ч.3 ст.23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. 5. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Встановлено, що 13 березня 2019 року [PERSON] не була поновлена на посаді директора ТОВ «УБА-Агросвіт». Тому на підставі ч.1 ст.236 КЗпП України у відповідача виник обов`язок сплатити їй середній заробіток за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі. Заочним рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 6 жовтня 2022 року (а.с.11-19) з ТОВ «УБА-Агросвіт» на користь [PERSON] був стягнутий середній заробіток за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі за період часу 28 жовтня 2020 року до 14 серпня 2022 року в розмірі 174989 гривень 37 копійок.ТОВ «УБА-Агросвіт» видав наказ №30-К про поновлення позивача на посаді директора товариства лише 22 червня 2023 року (а.с.157). Ця обставина свідчить про те, що у відповідача виник обов`язок виплатити [PERSON] середній заробіток за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі також з 15 серпня 2022 року по 21 червня 2023 року. Зі змісту резолютивної частини позову (а.с.7) вбачається, що [PERSON] просить стягнути з ТОВ «УБА-Агросвіт» середній заробіток за значно менший період часу - з 15 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року. Зі змісту довідки старшого бухгалтера ТОВ «УБА-Агросвіт» №122 від 18 липня 2019 року (а.с.99) вбачається, що розмір середньоденного заробітку позивача становить 386 гривень 29 копійок. Період часу затримки виконання рішення суду про поновлення [PERSON] на роботі з 15 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року становить 185 днів. Ці обставини свідчать про те, що у позивача виникло право на отримання від ТОВ «УБА-Агросвіт» середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі з 15 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року в розмірі 71463 гривень 65 копійок (185 х 386,29). Зі змісту платіжної інструкції №4542 від 22 червня 2023 року (а.с.165) вбачається, що 22 червня 2023 року відповідач перерахував на рахунок [PERSON] грошові кошти в розмірі 81961 гривня 16 копійок. В графі «Призначення платежу» зазначено про те, що вказані грошові кошти були сплачені в рахунок відшкодування позивачу середнього заробітку за час вимушеного прогулу, з цих грошових коштів утримані обов`язкові платежі. В платіжній інструкції міститься відмітка про виконання фінансової операції (перерахування грошових коштів) о 17 годині 16 хвилин 22 червня 2023 року. Всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України [PERSON] та її представник [PERSON] не подали жодного доказу на спростування достовірності платіжної інструкції №4542 від 22 червня 2023 року. Навпаки,у судовому засіданні представник позивача [PERSON] визнав, що його довірителю були перераховані означені грошові кошти, які були одразу утримані приватним виконавцем в межах іншого виконавчого провадження, в якому стягувачем є ТОВ «УБА-Агросвіт». На підставі ч.1 ст.82 ЦПК України ці обставини не підлягають доказуванню. Заперечення в подальшому [PERSON] та її представником [PERSON] вказаної обставини буде суперечити принципу добросовісності та не відповідатиме доктрині venire contra factum proprium (заборона суперечливої поведінки). З огляду на це суд висновує, що станом на день ухвалення рішення суду ТОВ «УБА-Агросвіт» виплатив позивачу середній заробіток за час затримки виконання рішення суду про поновлення на роботі з 15 серпня 2022 року по 30 квітня 2023 року в повному обсязі. Підстави для повторного стягнення з відповідача вказаних грошових коштів відсутні. Тому у задоволенні позову в частині цієї позовної вимоги [PERSON] належить відмовити. У зв`язку з тим, що навіть після ухвалення заочного рішення Бориспільського міськрайонного суду від 6 жовтня 2022 року відповідач продовжував ухилятись від поновлення [PERSON] на роботі, позивачу була заподіяна моральна шкода. На підтвердження цієї обставини позивач подав такі докази: витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до ч.1 ст.135 Сімейного кодексу України (а.с.54-55, 56-57), копії свідоцтв про народження [PERSON] , [PERSON] (а.с.58, 59), з яких вбачається, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , відомості про батька яких внесені позивачем на підставі ч.1 ст.135 СК України, витяг з медичної картки стаціонарного хворого (а.с.61-62), копії додаткових угод до публічного договору фінансового кредиту та публічного договору закладу майна (а.с.147-151). Порушення права на працю, правова невизначеність, неможливість належним чином забезпечити себе та двох своїх малолітніх дітей, необхідність вчинення дій, спрямованих на відновлення свого порушеного права безумовно негативно вплинуло на моральний стан [PERSON] та призвело до душевних страждань. З урахуванням обставин справи та наслідків, що наступили для позивача, яка зазнала моральних страждань та втрат немайнового характеру, враховуючи вимоги розумності та справедливості, суд вважає, що [PERSON] зазнала моральної шкоди в розмірі 10000 гривень 00 копійок. Вказаний розмір буде достатнім для компенсації моральної шкоди за порушення трудових прав [PERSON] і не призведе до надмірного її збагачення за рахунок відповідача. З огляду на це суд висновує, що з ТОВ «УБА-Агросвіт» на користь [PERSON] належить стягнути моральну шкоду в розмірі 10000 гривень 00 копійок. Підстави для стягнення моральної шкоди в більшому розмірі відсутні. Тому у задоволенні позову в частині цієї позовної вимоги [PERSON] належить відмовити. 6. Розподіл судових витрат. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі ухвали судді Бориспільського міськрайонного суду від 8 травня 2023 року (а.с.83-84) [PERSON] було звільнено від сплати судового збору в розмірі 2147 гривень 20 копійок (1073,6 х 2) за вимоги про стягнення середнього заробітку та моральної шкоди.У задоволенні позову в частині вимоги про відшкодування середнього заробітку відмовлено, тоді як позов в частині іншої вимоги про стягнення моральної шкоди задоволено. З огляду на це суд висновує, що з ТОВ «УБА-Агросвіт» в дохід держави слід стягнути судовий збір в розмірі 1073 гривень 60 копійок (2147,2 : 2).

Outcome: partial