overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

[PERSON] (надалі за текстом - позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] (надалі за текстом - відповідач), про розірвання шлюбу. В обґрунтування свого позову позивач зазначив, що 09 серпня 2016 року вони з відповідачем уклали шлюб. Позивач посилається на те, що подружнє життя у них не склалося, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство вони не ведуть, не проживають разом, подальше спільне проживання та примирення між ними є неможливим. Від даного шлюбу у подружжя народилося двоє дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Спору щодо місця проживання дитини сторони між сторонами немає. З огляду на викладене, просить розірвати шлюб у судовому порядку. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 24 травня 2023 року відкрито провадження по справі та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 22.06.2023 до суду надійшла заява про визнання позовних вимог. Відповідач визнала позовні вимоги, погодилась на розірвання шлюбу, просила розглянути справу без її участі. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно ч. 4 ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом - ЦПК України), у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову, без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позовні вимоги та не заперечував проти їх задоволення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Зазначав, що 26.06.2004 між ним та відповідачкою було укладено шлюб, зареєстрований Відділом реєстрації актів цивільного стану Пролетарського районного управління юстиції м. Донецька, актовий запис - № 163. Від шлюбу мають дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Посилаючись на те, що подружнє життя у них не склалося, втрачено почуття любові та поваги, шлюбні відносини між ними фактично припинилися, подальше спільне проживання та збереження сім`ї є неможливим та суперечить їх інтересам та інтересам їх дітей, просив розірвати шлюб. Позивач у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, у якій вказав на те, що позов підтримує в повному обсязі та просив його задовольнити. Суд ухвалив розглядати справу за відсутністю позивача. Відповідач у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, у якій просила розглядати справу за її відсутності та вказала на те, що позов визнає в повному обсязі. Суд ухвалив розглядати справу за відсутності відповідача. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши та оцінивши письмові докази в справі в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнала позов у повному обсязі, про що 26.06.2023 на адресу суду подала заяву, і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

Згідно з частиною шостою статті 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного тексту рішення суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута в порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

В суд звернувся [PERSON] , до [PERSON] , з позовом про розірвання шлюбу, укладеного 29.12.2020 року і зареєстрованого Рівненським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Західного міжрегіональго управління Міністерства юстиції (м.Львів), про що зроблено актовий запис №1779. Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що шлюбне життя з відповідачкою не склалося через несумісність характерів і поглядів на життя. Втратили почуття любові і взаємоповаги один до одного. Сімейних стосунків не підтримують на протязі тривалого часу. Позивач вважає, що шлюб між ними розпався і його збереження неможливе. Від даного шлюбу дітей не мають. Спорів щодо спільно нажитого майна за час подружнього життя не мають. Позивач [PERSON] , в судове засідання не з`явився, але в позовній заяві просив розгляд справи проводити у його відсутності. Відповідачка [PERSON] , будучи належним чином повідомлена про час і місце слухання справи, в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила про розгляд справи в її відсутності перед судом не клопотала. За нормою п1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд прийшов до висновку, що заявлені вимоги позивачки підлягають задоволенню в повному обсязі. В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, про що свідчить свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 29.12.2020 року. Від спільного шлюбу у сторін дітей не має. Спорів щодо спільно нажитого майна за час подружнього життя не мають, проживають окремо. Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Виходячи з наведеного, суд вважає, що шлюб існує формально, сторони миритися не бажають, не підтримують сімейні відносини, проживають окремо, і є підстави для його розірвання. У відповідності до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідачка [PERSON] , не просила після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище. Питання про повернення сплаченого при подачі позовної заяви судового збору позивач не ставить.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

В суд звернулася [PERSON] , до [PERSON] , з позовом про розірвання шлюбу, укладеного 02.03.2015 року і зареєстрованого виконкомом Полицької сільської ради Володимирецького району Рівненської області, про що зроблено актовий запис № 1. Позовні вимоги обгрунтовуються тим, що шлюбне життя з відповідачем не склалося через несумісність характерів і поглядів на життя. Втратили почуття любові і взаємоповаги один до одного, не підтримують подружніх стосунків, хоча й проживають разом, а тому сімейне життя і збереження сім`ї стало неможливим. Від даного шлюбу мають доньку [PERSON] [INFO] . Спорів щодо спільно нажитого майна за час подружнього життя не мають. Позивачка [PERSON] , в судове засідання не з`явилася, але надала суду заяву в якій вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила розгляд справи проводити у її відсутності. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомлений про час і місце слухання справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив про розгляд справи в його відсутності перед судом не клопотав. За нормою п1 ч.3 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Дослідивши докази, які наявні в матеріалах справи, суд прийшов до висновку, що заявлені вимоги позивачки підлягають задоволенню в повному обсязі. В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] від 02.03.2015 року. Від спільного шлюбу у сторін народилася одна дитина донька [PERSON] [INFO] . Даний факт стверджується оглянутим в судовому засіданні та долученим до справи свідоцтвом про народження. Спорів щодо спільно нажитого майна за час подружнього життя не мають. Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. Згідно ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Виходячи з наведеного, суд вважає, що шлюб існує формально, сторони миритися не бажають, тривалий час не підтримують сімейні відносини, і є підстави для його розірвання. У відповідності до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка [PERSON] , просила після розірвання шлюбу залишити їй прізвище « [PERSON] ». Малолітня дитина подружжя проживає з матір`ю і спору з цього приводу між сторонами немає. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України. Відповідно до ст.141 ЦПК України, оскільки позовні вимоги задоволено в повному обсязі, а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

26.06.2020 року [PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу зі [PERSON] .. В обгрунтування заявлених позовних вимог позивачка вказала, що у шлюбі з відповідачем перебувають з 18.09.2015 року. Від шлюбу дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалось через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов`язки з ведення спільного господарства. Вона не змогла реалізувати себе на території рф, а тому, фактично одразу після реєстрації шлюбу з відповідачем повернулася на Україну. Після цього сімейні відносини не відновлювали, їх шлюб носить формальний характер, просила їх шлюб з відповідачем розірвати. Провадження у справі відкрито 07.01.2023 року з призначенням справи до розгляду за правилами спрощеного провадження з повідомленням сторін. В судове засідання сторони не з`явились. Звертаючись до суду, позивачка просила розглянути справу в порядку спрощеного провадження без виклику сторін. Враховуючи викладене, суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи, ухваливши заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що сім`я сторін фактично не існує, сумісне проживання подружжя є неможливим, шлюб сторін існує формально. Подальше перебування у шлюбі сторін у справі буде суперечити інтересам позивачки. Відповідно до вимог ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, або інтересам дитини що мають істотне значення. З огляду на викладене, суд вважає встановленим, що за зазначених вище обставин збереження сім?ї буде суперечити інтересам позивачки у справі. Шлюб сторін існує формально і може бути розірваний, у зв`язку з чим позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Понесені позивачкою судові витрати віднести на рахунок останньої, оскільки звертаючись до суду з позовом позивачка не просила відшкодувати понесені нею судові витрати по сплаті судового збору, при зверненні до суду відповідно до вимог ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений із [PERSON] , зареєстрований 16.08.2003 Аджамською сільською радою Кіровоградського району Кіровоградської області, актовий запис № 10. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на ведення спільного господарства. Подальше спільне життя, збереження шлюбу та примирення неможливе, а тому просить розірвати шлюб. Позивач в судове засідання не з`явився, від його представника до суду надійшла заява, в якій вона просить розглядати справу без її участі та участі позивача. Відповідач в судове засідання не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просить провести розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала в повному обсязі. Матеріалами справи встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 16 серпня 2003 року (а.с.9). Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені. Шлюб має формальний характер. Сторони мають доньку - [PERSON] , [INFO] (а.с.10). З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що сім`я сторін розпалася та відновлена бути не може, а подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін. Відповідно до ч.1 ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з ч.2 ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. На підставі ст.110, 112, 114 СК України,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-26 00:00:00

КП «Харківські теплові мережі» звернулось до суду з позовом, в обґрунтування якого зазначило, що відповідач зареєстрований та мешкає за адресою: [ADDRESS] і є споживачем послуг з теплопостачання. Відповідач не сплачував в повному обсязі за послуги теплопостачання, що призвело до утворення заборгованості за період з 01.06.2013 по 31.01.2022 у розмірі 76702,62 грн. Позивач просить стягнути з відповідача вказану суму заборгованості та сплачений судовий збір у розмірі 2684,00 грн. Відповідно до ч.1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою від 22.05.2023 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Відповідачем копію ухвали про відкриття провадження та копію позову з доданими документами отримано 29.05.2023, проте відзиву на позовну заяву не подано. Суд, дослідивши письмові докази, встановив такі факти і відповідні ним правовідносини: відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4, 7) і є споживачем послуг, які надає позивач. Згідно розрахунку, через несплату послуг за відповідачем виникла заборгованість за надані послуги з теплопостачання за період з 01.06.2013 по 31.01.2022 у розмірі 76702,62 грн (а.с. 3). Обов`язок споживача своєчасно сплачувати за житлово-комунальні послуги, у тому числі і за послуги постачання теплової енергії та гарячої води, передбачений ст. 68 ЖК України, ст.ст. 9, 21, 22 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Заяв про застосування строків позовної давності відповідачем не подано. Тлумачення частини третьої статті 267 ЦК України дозволяє зробити висновок, що в ній встановлені суб`єктивні межі застосування позовної давності. Тобто такі випадки, до яких позовна давність не застосовується судом, оскільки відсутня відповідна заява сторони у спорі. Без заяви сторони у спорі позовна давність судом, за власною ініціативою, застосовуватись не може за жодних обставин (постанова КЦС ВС від 28.11.2018 у справі № 753/12382/15-ц). Таким чином, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 ЦПК України та стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-26 00:00:00

КП «Харківські теплові мережі» звернулось до суду з позовом, в обґрунтування якого зазначило, що відповідачі зареєстровані та мешкають за адресою: [ADDRESS] і є споживачами послуг з теплопостачання. Відповідачі не сплачували в повному обсязі за послуги теплопостачання, що призвело до утворення заборгованості за період з 01.03.2011 по 31.01.2022 у розмірі 98543,99 грн. Позивач просить стягнути з відповідачів вказану суму заборгованості та сплачений судовий збір у розмірі 2684,00 грн. Відповідно до ч.1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою від 19.05.2023 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. Відповідачами відзив на позовну заяву не подано. Суд, дослідивши письмові докази, встановив такі факти і відповідні їм правовідносини: відповідачі зареєстровані за адресою: [ADDRESS] (а.с. 4, 7) і є споживачами послуг, які надає позивач. Згідно розрахунку, через несплату послуг за відповідачами виникла заборгованість за надані послуги з теплопостачання за період з 01.03.2011 по 31.01.2022 у розмірі 98543,99 грн (а.с. 3). Обов`язок споживача своєчасно сплачувати за житлово-комунальні послуги, у тому числі і за послуги постачання теплової енергії та гарячої води, передбачений ст. 68 ЖК України, ст.ст. 9, 21, 22 Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Відповідно до ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Заяв про застосування строків позовної давності відповідачами не подано. Тлумачення частини третьої статті 267 ЦК України дозволяє зробити висновок, що в ній встановлені суб`єктивні межі застосування позовної давності. Тобто такі випадки, до яких позовна давність не застосовується судом, оскільки відсутня відповідна заява сторони у спорі. Без заяви сторони у спорі позовна давність судом, за власною ініціативою, застосовуватись не може за жодних обставин (постанова КЦС ВС від 28.11.2018 у справі № 753/12382/15-ц). Таким чином, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 ЦПК України та стягує з відповідачів на користь позивача судовий збір у розмірі 2684,00 грн. в рівних частках з кожного відповідача.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-26 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом, у якому просила визначити їй додатковий строк чотири місяці для подання нею нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [INFO] в с.Краснопілка Гайсинського району Вінницької області її батька [PERSON] , посилаючись на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після його смерті відкрилася спадщина, зокрема у виді 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами [ADDRESS] ; земельної ділянки\~площею 2,5170\~га,\~розташованої на\~території Краснопільської\~сільської ради\~Гайсинського району\~ \~для ведення\~товарного сільськогосподарського\~виробництва;земельної ділянки\~площею 0,2108\~га по\~ [ADDRESS] \~для ведення\~особистого селянського\~господарства;земельної ділянки площею 0,2500 га по [ADDRESS] для будівництва та обслуговування житлового будинку господарських будівель та споруд, вона є єдиною спадкоємицею за заповітом, але пропустила шестимісячний строк звернення до нотаріуса з відповідною заявою, у зв`язку із перебуванням за межами України як біженка, причину пропуску вважає поважною. Представник позивача в підготовче судове засідання не з`явилася, подала письмову заяву про підтримання вимог позову та розгляд справи у її та позивача відсутність. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, письмово позовні вимоги визнала, просила справу розглянути у її відсутність. З урахуванням позицій учасників розгляду справи, досліджених доказів та вимог закону суд визнає позовні вимоги повністю обґрунтованими з таких міркувань. Доведено, що на час відкриття спадщини померлого [INFO] [PERSON] , єдиним спадкоємцем за заповітом є його дочка [PERSON] ; у шестимісячний строк звернення до нотаріусу з відповідною заявою нею був пропущений з поважних причин у зв`язку із перебуванням за межами України як біженка. Вказані правовідносини регламентуються ч.1 ст.1270, ч.3 ст.1272 ЦК України, відповідно до яких для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оскільки [PERSON] пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини за законом після смерті [INFO] її батька [PERSON] з поважних причин, то задля захисту спадкових інтересів додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю чотири місяці їй необхідно визначити рішенням суду.

Outcome: approved