Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-16 00:00:00

Керівник Хустської окружної прокуратури Зовдун С.П. в інтересах держави в особі Іршавської міської ради Закарпатської області звернувся в Іршавський районний суд із позовом до [PERSON] про стягнення безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою. Позовні вимоги мотивовано тим, що 19.09.2019 [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу № 1822 набув право власності на споруду котельні, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказане нерухоме майно розташоване на земельній ділянці з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083 площею 0,2933 га, яка сформована та зареєстрована в Державному земельному кадастрі 20.12.2012, що підтверджується інформацією із ДЗК (витяг ДЗК про земельну ділянку № НВ-0000764402023 від 27.04.2023). Водночас, з часу набуття права власності на нерухоме майно по даний час [PERSON] здійснює користування земельною ділянкою з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083, площею 0,2933 га без правовстановлюючих документів та не сплачує оренду плату за користування такою до місцевого бюджету. На листи Іршавської міської ради за № 01-34/486 від 25.02.2022 та за №01-28/2637 від 31.10.2022 про необхідність оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, кадастровий номер 2121910100:06:008:0083, площею 0,2933 га [PERSON] жодним чином не відреагував, договір оренди земельної ділянки з її власником не уклав. [PERSON] , набувши право власності на нерухоме майно по [ADDRESS] , упродовж тривалого часу не оформляв правовідносини щодо користування земельною ділянкою площею 0,2933 га, на якій розташований належний йому об`єкт нерухомості. [PERSON] не є власником або постійним землекористувачем спірної земельної ділянки з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083 площею 0,2933 га, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому, єдиною можливою формою здійснення плати за землю для нього як землекористувача є орендна плата (підпункт 14.1.72 пункту 14.1 статті 14 ПК України). Відтак, у період часу з 19.09.2019 по 31.03.2023 [PERSON] фактично користується земельною ділянкою з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083 площею 0,2933 га за відсутності укладеного договору оренди, орендну плату за землю не сплачує, у зв`язку з чим місцевий бюджет Іршавської міської ради недоотримав кошти у вигляді орендної плати за використання даної земельної ділянки, чим заподіяно значну шкоду інтересам територіальної громади. Окрім того, оскільки на земельній ділянці розміщене майно, що перебуває у власності [PERSON] , міська рада позбавлена можливості вільно розпоряджатися вказаною земельною ділянкою з метою отримання доходу у вигляді орендної плати та наповнення місцевого бюджету. Враховуючи викладене, [PERSON] без достатньої правової підстави, знаючи про необхідність укладення договору та сплати орендної плати, за рахунок позивача зберегла у себе майно (кошти) у вигляді орендної плати, які повинна була сплатити за користування земельною ділянкою з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083 площею 0,2933 га за період з 19.09.2019 по 31.03.2023. Згідно інформації, наданої Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області, нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки за 2023 рік становить 970074,61 грн. (витяг № НВ-2100170622023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок). Також, листом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 11.04.2023 за № 2549/221-23 проінформовано, що середня базова вартість одного метра квадратного земель населеного пункту -72,66 грн., значення зонального коефіцієнта Км2-1,05; сукупний коефіцієнт Км3 - 0,9057; коефіцієнт КФ-1,2; коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно від дати проведення НГО земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок для визначення нормативної грошової оцінки для земель несільськогосподарського призначення 2020-2021 роки, застосовується коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки - 1,8972 (2014 рік-1,249; 2015 рік -1,433; 2016 рік -1,06; 2017 рік -1,00; 2018 рік -1,00; 2019 рік -1,00; 2020 рік-1,00). З урахуванням наведених числових показників нормативна грошова оцінка за 2019-2021 роки склала 461397,76 грн. (72,66 х 1,05 х 0,9057 х 1,2 х 1,8972 х 2933 (площу земельної ділянки)). Окрім того, у вищезгаданому листі ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області вказано, що середня базова вартість одного метра квадратного земель населеного пункту - 198,58 грн., значення зонального коефіцієнта Км2-1,04; сукупний коефіцієнт Км3 - 0,99636; коефіцієнт КФ-1,2; коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно від дати проведення НГО земель, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель несільськогосподарського призначення становить - 1,1 за 2021 рік. З урахуванням наведених числових показників нормативна грошова оцінка за 2022 рік склала 796656,54 грн. (198,58 х 1,04 х 0,99636 х 1,2 х 1,1 х 2933 (площу земельної ділянки)). Відповідна відсоткова ставка орендної плати була встановлена й рішенням Іршавської міської ради № 1241 від 13.02.2014 «Про затвердження розмірів відсотків від грошової оцінки землі, що застосовуються для обчислення орендної плати та земельного податку за користування земельними ділянками комунальної власності на території м. Іршави та с. Собатин». Зазначені величини (нормативна грошова оцінка земельної ділянки в розмірі 461397,76 грн., 796656,54 грн. та 970074,61 грн. та відсоткова ставка орендної плати в розмірі 3%) використані Іршавською міською радою для розрахунку суми безпідставно збережених [PERSON] грошових коштів, які підлягають сплаті якби фактичним користувачем було укладено договір оренди земельної ділянки з органом місцевого самоврядування. Відповідно до розрахунку безпідставно збережених [PERSON] грошових коштів за користування земельною ділянкою, що відображений в листі Іршавської міської ради № 01-30/1011 від 11.04.2023, [PERSON] за період з 19.09.2019 по 31.03.2023 не сплатив до місцевого бюджету грошові кошти у вигляді орендної плати в розмірі 62781,04 грн, з яких: - за період з 19.09.2019 по 31.12.2019 рік в розмірі 3921,88 грн. (461397,76 грн. X 3% = 13 841,93 грн - річна орендна плата; 13 841,93 грн / 12 місяців = 1153,49 грн - щомісячна орендна плата; 2 589,4 грн/30 днів =38,45 грн.- орендна плата за 1 день; 38,45 грн. X 12 днів = 461,40 - орендна плата за 12 днів у вересні місяці 2019 року). З наведеного слідує, що орендна плата за 3 місяці і 12 днів становить 3921, 88 грн.( 1153,49 грн. X 3 +461,40); -за 2020 рік в розмірі 13841,93 грн. (461397,76 грн. X 3% =13841,93 грн); -за 2021 рік в розмірі 13841,93 грн. (461397,76 грн. X 3% =13841,93 грн.) -за 2022 рік в розмірі 23899,70 грн. (796656,54 грн. X 3% = 23899,70 грн.) - за 3 місяці 2023 року в розмірі 7275,60 грн. (970074,61 грн. X 3%= 29102,23 грн. річна орендна плата; 29102,23 грн. /12 місяців = 2425,18 грн. -щомісячна орендна плата; 2425,18 грн. X 3 місяці = 7275,54 грн. - орендна плата за 3 місяці). Таким чином, з 19.09.2019 по 31.03.2023 органом місцевого самоврядування недоотримано 62781,04 грн. (3921,88 грн за 3 місяці 12 днів 2019 року + 13841,93 грн. за 2020 рік + 13841,93 грн. за 2021 рік + 23899,70 грн. за 2022 рік + 7275,60 грн. за 3 місяці 2023 року = 62781,04 грн.) Слід зазначити, що при проведенні розрахунку органом місцевого самоврядування враховано положення вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби ( СОVID-19)» від 30.03.2020 (ЗУ № 540-ІХ набрав чинності 02.04.2020) розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., №№ 40-44, ст. 356) доповнено пунктом 12 такого змісту: Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID -19), строки, визначені статтями 257,258,362,559,681,728,786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Також, постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20.05.2020 № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 22.07.2020 р. № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та від 09.12.2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID -19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами і доповненнями, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 за № 383 «Про внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 за №338 і постанови Кабінету міністрів України від 09.12.2020 за № 1236» ) установлено карантин з 12.03.2020 до 30.06.2023 на всій території України. Таким чином, стягнення здійснюється в межах строків позовної давності. Встановлено, що власником відповідної земельної ділянки є територіальна громада міста Іршава в особі Іршавської міської ради. Просить суд позов задовольнити стягнути з [PERSON] , [INFO] , мешканця [ADDRESS] , РНОКПП [NUMBER] на користь Іршавської міської ради (р/р UA048999980334129815000007377, ГУК у Закарпатській області /Іршавська ТГ/18010900 код ЄДРПОУ 37975895) безпідставно збережені кошти у розмірі 62781,04 гривень (шістдесят дві тисячі сімсот вісімдесят одну гривню чотири копійки) та витрати по сплаті судового збору. Ухвалою Іршавського районного суду від 19.06.2023 року відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Прокурор Іршавського відділу Хустської окружної прокуратури Бризицька А.А. для участі в розгляді справи не з`явилася, подала до суду заяву, просить суд справу розглядати в її відсутність, позовні вимоги підтримала, з мотивів, викладених в позовній заяві, просить позов задовольнити. Представник Іршавської міської ради для участі в розгляді справи не з`явився, подав до суду заяву, просить справу розглядати в його відсутність, позовні вимоги підтримав, з мотивів, викладених в позовній заяві, просить суд позов задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, просить справу розглядати в його відсутність, позовні вимоги визнав, не заперечує щодо їх задоволення. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які сторона посилалася, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на підтвердження цих обставин в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що відповідачу [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна від 19.09.2019 року, посвідченого 19.09.2019 року приватним нотаріусом Іршавського районного нотаріального округу за №1822 на праві власності належить споруда котельні (нерухоме майно) що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . (а.с. 28-30). Відповідно до ч.1 ст.657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Тобто нотаріус, посвідчивши зазначений договір купівлі-продажу, здійснив державну реєстрацію права власності відповідача [PERSON] на нерухоме майно за адресою: [ADDRESS] . В частині 1 статті 79 ЗК України передбачено, що земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Згідно з ч.1 ст.120 ЗК України (в редакції від 01.04.2018 року, чинній на час укладення договору купівлі-продажу від 19.09.2019 року), у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Відтак після укладення договору купівлі-продажу нежитлового приміщення і проведення нотаріусом державної реєстрації права власності на нього за відповідачем, як покупцем, у останнього виникло право користування земельною ділянкою, на якій розташована відповідне приміщення. Попри те, що нежитлове приміщення не може бути відокремлене від земельної ділянки, на якій воно розташовано, зазначеними положеннями ЗК України було врегульовано правовий режим нерухомого майна та земельної ділянки, на якому воно розташоване. Тому користувач відповідної земельної ділянки зобов`язаний сплачувати за користування нею відповідно до ст.206 ЗК України плату та оформити право користування земельною ділянкою. Відповідно до ст.79-1 ЗК України (в редакції від 01.04.2018 року, чинній на час укладення договору купівлі-продажу від 19.09.2019 року) формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав; формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Як вбачається з Витягу з Державного земельного кадастру № НВ-0000764402023 від 27.04.2023 року, 20.12.2012 року проведено державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083 площею 0,2933 га з цільовим призначенням «Для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості», форма власності - комунальна (а.с. 26-27). Відповідно до ч.1 ст.83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам є комунальною власністю. З часу набуття права власності на нерухоме майно по 31.03.2023 [PERSON] здійснював користування земельною ділянкою з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083, площею 0,2933 га без правовстановлюючих документів та не сплачував оренду плату за користування такою до місцевого бюджету. На листи Іршавської міської ради за № 01-34/486 від 25.02.2022 та за №01-28/2637 від 31.10.2022 про необхідність оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, кадастровий номер 2121910100:06:008:0083, площею 0,2933 га [PERSON] жодним чином не відреагував, договір оренди земельної ділянки з її власником не уклав ( а.с. 35-36). Як встановлено в судовому засіданні з часу набуття права власності на нежитлове приміщення 19.09.2019 року і до 31.03.2023 року [PERSON] фактично користувався земельною ділянкою з кадастровим номером 2121910100:06:008:0083, площею 0,2933 га, однак не сплачував оренду плату за користування такою земельною ділянкою до місцевого бюджету. Відповідно до п.2 ч.2 ст.22 ЦК України збитками є доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В частині 2 статті 152 ЗК України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Згідно з п. «д» ч.1 ст.156 ЗК України власникам землі відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Аналіз вказаних положень ЦК України та ЗК України свідчить про те, що відшкодування шкоди (збитків) є заходом відповідальності, зокрема за завдану шкоду майну чи за порушення прав власника земельної ділянки. Підставою для відшкодування є наявність таких елементів складу цивільного правопорушення як: шкода; протиправна поведінка її заподіювача; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України «Набуття, збереження майна без достатньої правової підстави» застосовуються, зокрема, до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи, що передбачено у п.4 ч.3 ст.1212 ЦК України. За змістом статті 1212 ЦК України передбачений нею вид позадоговірних зобов`язань виникає за таких умов: набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; відсутність для цього правових підстав або якщо вони відпали. Отже, предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і неврегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави (яке іменується також зобов`язанням із безпідставного збагачення) полягає у вилученні в особи-набувача (зберігача) її майна, - яке вона набула (зберегла) поза межами правової підстави у випадку, якщо така підстава для переходу майна (його збереження) відпала згодом, або взагалі без неї, якщо цей перехід (збереження) не ґрунтувався на правовій підставі від початку правовідношення, - та у переданні відповідного майна тій особі-потерпілому, яка має належний правовий титул на нього. До випадків безпідставного набуття та збереження майна належить також збереження особою без достатніх правових підстав у себе виплати, яку вона відповідно до закону мала віддати (перерахувати) іншій особі згідно з покладеним на неї за законом обов`язком (зменшення обов`язку). Вказане відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду №646/4738/19 від 14.02.2022 року. У випадку використання землекористувачем сформованої земельної ділянки комунальної власності, якій присвоєно окремий кадастровий номер, без оформлення договору оренди власник такої земельної ділянки (орган місцевого самоврядування, який представляє інтереси територіальної громади) може захистити своє право на компенсацію йому вартості неотриманої орендної плати в порядку статті 1212 ЦК України. Право оренди земельної ділянки виникає на підставі відповідного договору з моменту державної реєстрації цього права. Проте з огляду на приписи частини другої статті 120 ЗК України не вважається правопорушенням відсутність у власника будинку, будівлі, споруди зареєстрованого права оренди на земельну ділянку, яка має іншого власника і на якій розташоване це нерухоме майно. До моменту оформлення власником об`єкта нерухомого майна права оренди земельної ділянки, на якій розташований цей об`єкт, відносини з фактичного користування земельною ділянкою без укладеного договору оренди та недоотримання її власником доходів у вигляді орендної плати є за своїм змістом кондикційними. Фактичний користувач земельної ділянки, який без достатньої правової підстави за рахунок власника цієї ділянки зберіг у себе кошти, які мав сплатити за користування нею, зобов`язаний повернути ці кошти власнику земельної ділянки на підставі частини першої статті 1212 ЦК України. Зазначене відповідає правовому висновку у постанові Великої Палати Верховного Суду №905/1680/20 від 09.11.2021 року. Згідно з п. «в» ч.1 ст.96 ЗК України землекористувачі зобов`язані своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату. Відповідно до ст.206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. Тобто, відповідач [PERSON] у період з 19.09.2019 по 31.03.2023 не сплачував на користь Іршавської міської ради орендну плату за користування земельною ділянкою з кадастровим номером кадастровий номер 2121910100:06:008:0083 площею 0,2933 га. Тому розмір безпідставно збережених відповідачем коштів за користування земельною ділянкою відповідає розміру неодержаної Іршавською міською радою орендної плати за землю. Відповідно до ч.2 ст.21 Закону України «Про оренду землі» розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України. Відповідно до п.287.1 ст.287, п.289.1 ст.289 ПК України власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. Для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Згідно ст. 13, 20 ч.2, 23 ч.3 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Рішенням ХХХІV сесії VІ скликання Іршавської міської ради №1241 від 13.02.2014 року «Про затвердження розмірів відсотків від грошової оцінки землі, що застосовуються для обчислення орендної плати та земельного податку за користування земельними ділянками комунальної власності на території м. Іршави та с. Собатин» затверджено відповідні розміри відсоткової ставки, зокрема 3% для земель комерційного призначення, 6% земель для обслуговування виробничих приміщень (виробництво, промисловість) (а.с. 41). Згідно інформації, наданої Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області, нормативна грошова оцінка даної земельної ділянки за 2023 рік становить 970074,61 грн. (витяг № НВ-2100170622023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок) ( а.с. 38). Згідно листа Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 11.04.2023 за № 2549/221-23 встановлено, що середня базова вартість одного метра квадратного земель населеного пункту -72,66 грн., значення зонального коефіцієнта Км2-1,05; сукупний коефіцієнт Км3 - 0,9057; коефіцієнт КФ-1,2; коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно від дати проведення НГО земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок для визначення нормативної грошової оцінки для земель несільськогосподарського призначення 2020-2021 роки, застосовується коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки - 1,8972 (2014 рік-1,249; 2015 рік -1,433; 2016 рік -1,06; 2017 рік -1,00; 2018 рік -1,00; 2019 рік -1,00; 2020 рік-1,00). З урахуванням наведених числових показників нормативна грошова оцінка за 2019-2021 роки склала 461397,76 грн. (72,66 х 1,05 х 0,9057 х 1,2 х 1,8972 х 2933 (площу земельної ділянки)) ( а.с. 39-40). Відповідно до розрахунку безпідставно збережених [PERSON] грошових коштів за користування земельною ділянкою, здійсненого Іршавською міською радою за №01-30/1011 від 11.04.2023 року, [PERSON] за період з 19.09.2019 по 31.03.2023 не сплатив до місцевого бюджету грошові кошти у вигляді орендної плати в розмірі 62781,04 грн, з яких:-за період з 19.09.2019 по 31.12.2019 рік в розмірі 3921,88 грн. (461397,76 грн. X 3% = 13 841,93 грн - річна орендна плата; 13 841,93 грн / 12 місяців = 1153,49 грн - щомісячна орендна плата; 2 589,4 грн/30 днів =38,45 грн.- орендна плата за 1 день; 38,45 грн. X 12 днів = 461,40 - орендна плата за 12 днів у вересні місяці 2019 року). З наведеного слідує, що орендна плата за З місяці і 12 днів становить 3921, 88 грн.( 1153,49 грн. X 3 +461,40); за 2020 рік в розмірі 13841,93 грн. (461397,76 грн. X 3% =13841,93 грн); за 2021 рік в розмірі 13841,93 грн. (461397,76 грн. X 3% =13841,93 грн.) за 2022 рік в розмірі 23899,70 грн. (796656,54 грн. X 3% = 23899,70 грн.) за 3 місяці 2023 року в розмірі 7275,60 грн. (970074,61 грн. X 3%= 29102,23 грн. річна орендна плата; 29102,23 грн. /12 місяців = 2425,18 грн. -щомісячна орендна плата; 2425,18 грн. X 3 місяці = 7275,54 грн. - орендна плата за 3 місяці). Таким чином, з 19.09.2019 по 31.03.2023 органом місцевого самоврядування недоотримано 62781,04 грн. (3921,88 грн за 3 місяці 12 днів 2019 року + 13841,93 грн. за 2020 рік + 13841,93 грн. за 2021 рік + 23899,70 грн. за 2022 рік + 7275,60 грн. за 3 місяці 2023 року = 62781,04 грн.) ( а.с. 37). Враховуючи наведене суд вважає, що позов керівника Хустської окружної прокуратури Зовдуна С.П. в інтересах держави в особі Іршавської міської ради про стягнення з [PERSON] безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою в сумі 62781,04 гривень є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України суд вважає стягнути з відповідача в користь Закарпатської обласної прокуратури судові витрати по справі у виді 2684 грн. судового збору, що був сплачений при зверненні до суду (а.с. 1).

Outcome: approved