Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-09 00:00:00

Позивач звернувся до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області із вказаним вище позовом посилаючись на наступні обставини. 18.04.2013р. між АТ «Дельта Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 003-26111-180413 за яким остання отримала кредит на споживчі цілі у сумі 40900 грн. на строк починаючи з 18.04.2013 року по 16.04.2016 року зі сплатою 48,00% річних за користування кредитними коштами. Позичальник взяв на себе зобов`язання погашати заборгованість по кредитному договору щомісячно. Кредит був наданий, однак відповідач зобов`язання не виконав належним чином, тому Банк звернувся до суду із позовом для стягнення заборгованості, яка становила 62322,31 грн. У зв`язку з невиконанням умов Кредитного договору рішенням Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13.03.2018 року по справі №184/17/18 було стягнуто з боржника на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 62322,31 грн. Оскільки вищезазначене рішення не є виконаним, ТОВ «ФК «Профіт Капітал» як правонаступник АТ «Дельта Банк» звернувся до суду із позовом про стягнення 3% річних від простроченої суми заборгованості, що підлягала стягненню за рішенням суду, та інфляційних втрат. В судове засідання представник позивача не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідач в\~судове засідання\~не з`явився,\~надав заяву,\~згідно якої\~позовні вимоги\~не визнає\~та просить\~у задоволенні\~останніх відмовити,\~з огляду\~на те,\~що позивач не має жодного відношення до рішення суду по справі № 184/17/18 від 13.03.2018 року. Так, рішенням Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області по справі № 184/17/18 від 13.03.2018 року з відповідача було стягнуто на користь АТ «Дельта-Банк» заборгованість за кредитним договором № 003- 26111-180413 від 18 квітня 2013 року у розмірі 62322,31 грн. та судовий збір у сумі 1600 грн. З 02.10.2015 року офіційно почалась ліквідація АТ «Дельта Банк». АТ «Дельта Банк» не отримував виконавчий лист відповідно до рішення Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13.03.2018 року, відповідно на примусове виконання не отриманий виконавчий лист не міг бути пред`явлений до державної виконавчої служби. ТОВ «Фінансова компанія «Профіт Капітал» звертається 06.10.2022 року до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області із заявою про заміну стягувана, поновлення строку для пред`явлення виконавчого листа до виконання та видачу дубліката виконавчого листа - при цьому у заяві жодного посилання на відкрите виконавче провадження. Також ТОВ «Фінансова компанія «Профіт Капітал» не додає копію заяви АТ «Дельта Банк» про відкриття виконавчого провадження. Відповідно до ч. 1 cm.12 Закону України «Про виконавче провадження» виконавчі документі можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох років, крім посвідчень комісій по трудових спорах та виконавчих документів, за якими стягувачем є держава або державний орган, які можуть бути пред`явлені до примусового виконання протягом трьох місяців. Тобто з моменту ухвалення рішення, а це 13.04.2018 року виконавчий лист повинен бути пред`явлений до виконання на пізніш 13.04.2021 року. Ухвалою від 16.12.2022 року заявникові було відмовлено у задоволені заяви про заміну стягувана, поновлення строку пред`явлення виконавчого листа до виконання та видачу дублікату виконавчого документу. Ухвала набрала законної сили 16.12.2022 року і не була оскаржена в суді апеляційної інстанції, тобто є чинною на сьогоднішній день. Крім того, вказує на те, що під час воєнного стану не можна нараховувати інфляційні втрати та 3% річних за кредитними договорами у період воєнного та надзвичайного стану та 30 днів після його скасування. 18.05.2023р. представник позивача направив до суду заяву про зменшення позовних вимог, відповідно до якої просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованості за\~ставкою 3%\~річних та\~інфляційних втрат\~за період\~з 13.04.2018\~року по\~02.05.2023\~року у\~розмірі 18873,38\~грн.; сплаченого судового збору у розмірі 2684,00 грн.; судових витрат на правову допомогу у розмірі 2500,00 грн. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи і оцінивши їх в сукупності, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 18.04.2013р. між АТ «Дельта Банк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 003-26111-180413, відповідно до умов якого остання отримала кредит на споживчі цілі у сумі 40900 грн. на строк починаючи з 18.04.2013 року по 16.04.2016 року зі сплатою 48,00% річних за користування кредитними коштами. Позичальник взяв на себе зобов`язання погашати заборгованість по кредитному договору щомісячно. Кредит був наданий, однак відповідач зобов`язання не виконав належним чином, тому АТ «Дельта Банк» звернувся до суду із позовом для стягнення заборгованості, яка становила 62322,31 грн. Рішенням Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13.03.2018 року по справі №184/17/18 було стягнуто з [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 62322,31 грн. 15.04.2020 року були проведені електроні торги по лоту №GL3N015725, до складу якого входило право вимоги за кредитним договором №003-26111-180413 від 18.04.2013 року, укладеними між АТ «Дельта Банк» та [PERSON] . За результатами проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725 було оголошено переможцем ТОВ «Фінансова компанія «Профіт Капітал», що підтверджується протоколом електронних торгів № UA-EA-2020-03-25-000011-b від 15.04.2020 року. За умовами проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725, переможець електронних торгів зобов`язується провести повний розрахунок (2309690 грн) не пізніше 18 робочих днів з дати формування протоколу електронного аукціону та підписати договір купівлі-продажу/відступлення права вимоги придбаного активу протягом 20 робочих днів з дня наступного за днем формування протоколу електронних торгів. 27.04.2020 року на виконання умов проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725 ТОВ «ФК «Профіт Капітал» перерахувало на платіжні реквізити АТ «Дельта Банк» грошові кошти в сумі 2309690 грн. з призначенням платежу: «За придбання активів згідно протоколу № UA-EA-2020-03-25-000011-Ь від 15.04.2020 року лот № GL3N015725», що підтверджується платіжним дорученням № 270 від 27.04.2020 року. 28.04.2020 року за результатами відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом електронних аукціону № UA-EA-2020-03-25-000011-Ь між АТ « Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» було укладено Договір про відступлення прав вимоги № 2233/К. Відповідно до Додатку № 1 до Договору про відступлення прав вимоги № 2233/К Банк - АТ «Дельта Банк» відступив (передав права вимоги) Новому кредитору ТОВ «ФК «Профіт Капітал» за Кредитним договором №003-26111-180413 від 18.04.2013 року. Таким чином, ТОВ «ФК «Профіт Капітал» є правонаступником АТ «Дельта Банк» за кредитним договором №003-26111-180413 від 18.04.2013 року, укладеному між АТ «Дельта Банк» та [PERSON] . Оскільки рішення Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області від 13.03.2018 року по справі №184/17/18 не є виконаним, ТОВ «ФК «Профіт Капітал» як правонаступник АТ «Дельта Банк» звернувся до суду із позовом про стягнення 3% річних від простроченої суми заборгованості, що підлягала стягненню за рішенням суду, та інфляційних втрат. Згідно із ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є не лише договори й інші правочини, а й завдання майнової (матеріальної) і моральної шкоди іншій особі та інші юридичні факти. Згідно із ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Згідно ч.1 ст.614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе за це відповідальність. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання, а також за умови прострочення виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом». Тож, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити три проценти річних від простроченої суми та інфляційні втрати. За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 01.10. 2014 року № 6-113цс14, з якою погодилась Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 травня2018 року у справі № 686/21962/15- ц, провадження № 14-16цс18, та Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 10.10. 2018 року у справі У №758/7649/16-й. Окрім іншого, слід відзначити що правовий аналіз положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК України дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Зазначена позиція підтверджена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 4 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18), від 4 червня 2019 року у справі № 916/190/18 (провадження № 12-302гс18). Таким чином, з ухваленням рішення про стягнення боргу у 13.03.2018 році (що набрало законної сили в 13.04.2018 році) зобов`язання відповідачів сплатити заборгованість за Кредитним договором не припинилося та триватиме до моменту фактичного виконання грошового зобов`язання. Відтак кредитор має право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Разом з тим главою 19 ЦК України визначено строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу, тобто позовну давність. Аналіз змісту наведених норм матеріального права у їх сукупності дає підстави для висновку, що до правових наслідків порушення грошового зобов`язання, передбачених ст. 625 ЦК України, застосовується загальна позовна давність тривалістю у три роки (ст. 257 цього Кодексу). Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (стаття 267 ЦК України). Порядок відліку позовної давності наведено у статті 261 ЦК України. Зокрема, відповідно до частини першої цієї статті перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. При обрахунку 3 % річних за основу має братися прострочена сума, визначена у договорі чи судовому рішенні, а не її еквівалент у національній валюті України. З % річних розраховуються з урахуванням простроченої суми, визначеної у відповідній валюті, помноженої на кількість днів прострочення, які вираховуються з дня, наступного за днем, передбаченим у договорі для його виконання до дня ухвалення рішення, помноженого на 3, поділеного на 100 та поділеного на 365 (днів у році). Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 року по справі № 373/2054/16-ц (провадження №14-44цс18). Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Оскільки ст. 625 ЦК України розміщена в розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. Передбачене ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування 3 % річних має компенсаційний, а не штрафний характер, оскільки є способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у отриманні компенсації від боржника. Невиконання боржником грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, тому право на позов про стягнення коштів на підставі ст. 625 ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову. Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.11.2019 року по справі № 127/15672/16-ц (провадження №14-254цс19). Законом України №540-ІХ від 30.03.2020 року «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» внесено зміни до законодавчих актів України, зокрема 5. Розділ "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України (Відомості Верховної Ради України, 2003 р., №№ 40-44, ст. 356) доповнено зокрема пунктом 12 такого змісту: "12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину." Таким чином зважаючи, що постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» установлено з 12.03.2020 року на всій території України карантин, дія якого продовжена і по сьогоднішній день, тому обраховувати строк позовної давності (який обліковується трьома роками) слід від дати набрання законної сили Законом України №540-ІХ від 30.03.2020 року останніми трьома роками, які передували 03.04.2020 року (включно). Тому для початку обрахування строку позовної давності, необхідно враховувати строки, котрі не порушені позивачем при подачі позовної заяви, та починаються з 04.04.2017 року, що дорівнює останнім 3 рокам (які передували набранню законної сили вищезазначеної норми), тобто від 03.04.2020 року, котра продовжує строк дії позовної давності на період дії карантину. Проте обрахування строків позовної давності в даному випадку слід починати з 13.04.2018 року, що дорівнює даті набрання законної сили рішення, яке ухвалив Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області по справі №184/17/18 і обраховується по 10.03.2023 року як це передбачено пунктом 12 Розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України. За таких\~обставин,\~станом на\~10.03.2023\~року зважаючи\~на невиконання\~Відповідачем своїх\~зобов`язань встановлених\~рішенням,\~що ухвалив\~Орджонікідзевський міський\~суд Дніпропетровської\~області від\~13.03.2018\~року по\~справі №184/17/18,\~яким з\~відповідача стягнуто\~заборгованість в\~розмірі 62322,31\~грн.,\~та враховуючи\~період за\~котрий здійснюється\~розрахунок з\~13.04.2018\~року по\~10.03.2023\~року: розмір 3 % річних за вказаний період складає 9179,31 грн. розмір інфляційних втрат за вказаний період складає 39772,43 грн., що разом дорівнює 48951,74 грн. (розрахунок 3% річних та інфляційних втрат надається). У той же час, як вбачається із розрахунку 3% річних та інфляційних втрат зв`язку з неповерненням кредитної заборгованості за договором № КД.003-26111-180413 за період з 13.04.2018р. по 02.05.2023р. відносно [PERSON] заборгованості за ставкою 3% річних та інфляційних втрат за період 13.04.2018 року по 02.05.2023 року становить 18873,38 грн. Враховуючи вищевикладені обставини, вбачається, що тривале невиконання судового рішення та довготривале зволікання цивільним відповідачем у виконанні судового рішення завдало позивачу значної майнової шкоди та збитків, оскільки фактично цивільний Відповідач використовував у своїх цілях кошти ТОВ «ФК «Профіт Капітал». Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь судові витрати на правову допомогу у розмірі 2500,00 грн. Так, за умовами ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір втрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Між товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Профіт Капітал» та адвокатським об`єднанням «Правовий діалог» укладено договір про надання правової допомоги №28092021-1 від 28.09.2021 року. Відповідно до п.п. 1.1. Договору Об`єднання бере на себе зобов`язання по наданню Клієнту за його зверненням на довгостроковій основі правової допомоги у відповідності з умовами цього договору, а Клієнт зобов`язується прийняти надану йому правову допомогу та здійснити її оплату у відповідності до умов Договору. Сторони в п.п. 3.1.5 Договору визначили, що Клієнт сплачує на користь Об`єднання винагороду, зокрема у розмірі 2500,00 грн., за проведення консультацій з клієнтом, здійснення вивчення документів та підготовки проекту позовної заяви для направлення до суду 1 позовної заяви про стягнення 3% річних та інфляційних втрат згідно реєстру боржників. Так, на виконання умов визначених розділом 3 Договору складено акт №1 прийому-передачі наданої правової допомоги, відповідно до котрого, вказується розмір та обсяг наданої правової допомоги із зазначенням вартості. Відповідно до Акту, вартість наданих послуг із правової допомоги складає 25000,00 грн., в котрий відповідно включено правову допомогу до позичальника [PERSON] за кредитним договором №004-20152-300313, що була сплачена TOB «ФК «ПРОФІТ КАПІТАЛ» в повному обсязі, та підтверджується платіжним дорученням. На підставі викладеного, беручи до уваги норми чинного законодавства, суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі. Щодо твердження відповідача про те, що є не доведеним те, що ТОВ «ФК «Профіт Капітал» є правонаступником АТ «Дельта Банк» суд відноситься критично, оскільки вказане не знайшло свого підтвердження в ході розгляду справи. Крім того, на підставі ч.1 ст.141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати.

Outcome: approved