Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

[PERSON] , правонаступником якого є [PERSON] , звернувся до суду з позовом до підприємства зі 100% іноземними інвестиціями «Білла-Україна», правонступником якого є Підприємство з іноземними інвестиціями «Новус Плюс», 3-тя особа: Державна установа «Київський міський лабораторний центр МОЗ України» про відшкодування матеріальної, зобов`язання вчинити дії. Позовні вимоги з урахуванням уточнень мотивовані тим, що [PERSON] , як правонаступник [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину. Вказана квартира розміщується на 2-му поверсі вказаного житлового будинку. На момент виникнення спірних правовідносин на цокольному поверсі даного житлового будинку розміщувався магазин « [INFO] » належний ПІІ «Білла-Україна», а наразі там знаходиться магазин «Новус», належний ПІІ «Новус Плюс», як правонаступнику ПІІ «Білла-Україна». Більше п`яти років і в денний і в нічний час розповсюджується шум, який заважає мешканцям даного будинку. В ході спроб досудового врегулювання спору позивачем було з`ясовано, що джерелом вказаного надмірного шуму є робота агрегату холодильного обладнання магазину « [INFO] ». Відповідно до поетажних планів будинку встановлено, що агрегат холодильного обладнання магазину « [INFO] » розміщена по вертикалі під її квартирою. Солом`янським РУГУ МВС України в м. Києві листом від 28.01.2015 року було повідомлено [PERSON] , що за перевищення допустимих рівнів шуму на вповноважених осіб магазину « [INFO] » складено протоколи про адміністративні правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва листом від 24.11.2016 року повідомив, що на час надання відповідь ним не реєструвалися документи дозвільного характеру, які б надавали право ПІІ «Білла-Україна» здійснювати будь-які підготовчі або будівельні роботи за [ADDRESS] . Солом`янська райдержадміністрація листом від 20.11.2017 року констатувала факт перевищення шумового навантаження від роботи обладнання магазину « [INFO] » та звернулася до ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві з проханням вжити компетентні заходи. Крім цього, за результатами виявлення перевищення шумового навантаження джерелом якого є агрегатна холодильного обладнання магазину «Billa» Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві 22.12.2017 року було видано ПІІ «Білла-Україна» припис про усунення порушень вимог законодавства. У зв`язку з невиконанням вказаного припису 22.02.2018 року Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві видало ПІІ «Білла-Україна» Розпорядження про усунення виявлених порушень законодавства щодо перевищення допустимого шумового навантаження від роботи агрегатної холодильного обладнання магазину « [INFO] » ( [ADDRESS] ). Проте, ПІІ «Білла-Україна» не виконало вказаного розпорядження, оскільки під час вимірювань шумового навантаження, які проводилися 15.05.2018 року рівні звуку в моїй квартирі при роботі агрегатного холодильного обладнання магазину « [INFO] » перевищують допустимий рівень на 1,8-2,5 дБа. Від наведених вище протиправних дій ПІІ «Білла-Україна» позивач зазнала матеріальних збитків у вигляді упущеної вигоди, що обґрунтовується наступним. Належну померлому [PERSON] квартиру [ADDRESS] він завжди здавав в оренду. 10 лютого 2015 року між ним та [PERSON] було укладено договір оренди квартири, відповідно до умов якого він передав в оренду квартиру [ADDRESS] , а [PERSON] зобов`язувалася сплачувати щомісячну орендну плату в розмірі 8500 грн. Відповідно до умов договору [PERSON] в день укладення договору передала йому 8500 грн. у якості орендної плати за перший місяць та 8500 грн. в якості заставного платежу за останній місяць оренди. Згідно умов договору строк оренди складав з 10 лютого 2015 року по 10 серпня 2017 року. Відповідно до п. 9.3. договору оренди орендар мав право достроково розірвати цей договір лише у випадку якщо житлові умови проживання в квартирі стануть не придатні до проживання не з вини орендаря. Проте, через невеликий проміжок часу, [PERSON] повідомила, що в квартирі спостерігається якісь постійний шум від невідомого джерела і попросила з`ясувати звідки він розповсюджується і вжити заходів щодо його припинення. Наприкінці березня 2015 року [PERSON] надала вже письмовий лист-прохання щодо зазначеного шуму і знову ж таки попросила щось з ним зробити і забезпечити їй належні умови проживання у квартирі. Проте шумове навантаження не зменшилося і вже на початку червня 2015 року [PERSON] надала другий лист в якому попередила що через нестерпні умови проживання викликані шумом вона з дитиною з 10.07.2015р. вимушено з`їжджає з квартири. 09 липня 2015 року [PERSON] повернув заставну суму в розмірі 8 500 грн. [PERSON] і з 10 липня вона з`їхала з квартири і відповідно з 10 липня 2015 року договір оренди припинив свою дію, оскільки був розірваний за ініціативою орендаря в порядку п. 9.3. Таким чином, через надмірний шум від агрегату холодильного обладнання магазину « [INFO] », [PERSON] не отримав доходи, які міг би реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушене розповсюдженням шуму, рівень якого перевищує допустимі норми. В розумінні ЦК України завданий мені матеріальний збиток виражений у формі упущеної вигоди у розмірі 212 500 грн. Враховуючи вище [PERSON] звернувся до суду за захистом свого порушеного права. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 25 вересня 2018 року відкрито провадження у даній справі та призначено її в підготовче судове засідання. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2020 року цивільна справа № 753/16567/18 розподілена на суддю Колесник О.М. на підставі Рішення Вищої ради правосуддя про звілення [PERSON] з посади судді Дарницького районного суду м. Києва у зв`язку з поданням заяви про відставку. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 15 вересня 2020 року цивільну справу за позовом [PERSON] до Підприємства з 100% іноземними інвестиціями «Білла-Україна», третя особа: Державна установа «Київський лабораторний центр МОЗ України про відшкодування матеріальної і моральної шкоди та припинення дії, яка порушує право шляхом зобов`язання вчинити дії, прийнято до свого провадження та призначено в судове засідання для розгляду справи по суті. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 12 листопада 2021 року провадження у даній справі зупинено до визначення правонаступників [PERSON] , що вибув із процесу у зв`язку зі смертю. 01 липня 2022 року, [PERSON] наданоклопотання про поновлення провадження у даній справі та залучення її до участі, як правонаступника позивача. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 04 липня 2022 року поновлено провадження у даній справі, залучено [PERSON] до участі у справі, як правонаступника позивача - [PERSON] та призначити справу в порядку загального позовного провадження для розгляду справи по суті. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 13 лютого 2023 року замінено назву відповідача у даній справі з підприємства зі 100% іноземними інвестиціями «Білла-Україна» на Підприємство з іноземними інвестиціями «НОВУС ПЛЮС». В судовому засіданні позивач та її представник уточнені позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. При цьому в матеріалах справи міститься відзив на позов, у якому останні просив суд відмовити у задоволенні позовних вимг в повному обсязі. Відповідно до приписів ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Частиною 3 ст. 223 ЦПК України також визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. Суд бере до уваги, що відповідач був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду справи, а враховуючи строки розгляду справи і той факт, що справа перебуває у провадженні більше року, суд визнає за можливе проводити судовий розгляд справи у відсутності сторони відповідача, яка була належним чином повідомлена про день та час судового засідання. Заслухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Як встановлено судом, [PERSON] , як правонаступник [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину. Вказана квартира розміщується на 2-му поверсі вказаного житлового будинку. На момент виникнення спірних правовідносин на цокольному поверсі даного житлового будинку розміщувався магазин « [INFO] » належний ПІІ «Білла-Україна», а наразі там знаходиться магазин «Новус», належний ПІІ «Новус Плюс», як правонаступнику ПІІ «Білла-Україна». Більше п`яти років і в денний і в нічний час розповсюджується шум, який заважає мешканцям даного будинку. В ході спроб досудового врегулювання спору позивачем було з`ясовано, що джерелом вказаного надмірного шуму є робота агрегату холодильного обладнання магазину « [INFO] ». Відповідно до поетажних планів будинку встановлено, що агрегат холодильного обладнання магазину « [INFO] » розміщена по вертикалі під її квартирою. Солом`янським РУГУ МВС України в м. Києві листом від 28.01.2015 року було повідомлено [PERSON] , що за перевищення допустимих рівнів шуму на вповноважених осіб магазину « [INFO] » складено протоколи про адміністративні правопорушення та притягнуто до адміністративної відповідальності. Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва листом від 24.11.2016 року повідомив, що на час надання відповідь ним не реєструвалися документи дозвільного характеру, які б надавали право ПІІ «Білла-Україна» здійснювати будь-які підготовчі або будівельні роботи за [ADDRESS] . Солом`янська райдержадміністрація листом від 20.11.2017 року констатувала факт перевищення шумового навантаження від роботи обладнання магазину «Billa» та звернулася до ГУ Держпродспоживслужби в м. Києві з проханням вжити компетентні заходи. ДУ «Київський міський лабораторний центр МОЗ України» листом від 22.11.2017 року повідомив, що його фахівцями були проведені виміри шумового навантаження в кв. [ADDRESS] в результаті яких встановлено, що рівень шумового навантаження від роботи вентиляційного та холодильного обладнання магазину « [INFO] » перевищує допустимі норми в нічний час на 6,7 і 8 дБа. Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві своїми листами від 24.11.2017р., 10.01.2018 року та 02.03.2018 року підтвердило, що за результатами неодноразових вимірювань шумового навантаження в моїй квартирі протягом 2017-2018 років було встановлено перевищення допустимих норм шумового навантаження на 5, 6 та 8 дБа. Крім цього, за результатами виявлення перевищення шумового навантаження джерелом якого є агрегатна холодильного обладнання магазину «Billa» Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві 22.12.2017 року було видано ПІІ «Білла-Україна» припис про усунення порушень вимог законодавства. У зв`язку з невиконанням вказаного припису 22.02.2018 року Головне управління Держпродспоживслужби в м. Києві видало ПІІ «Білла-Україна» Розпорядження про усунення виявлених порушень законодавства щодо перевищення допустимого шумового навантаження від роботи агрегатної холодильного обладнання магазину « [INFO] » ( [ADDRESS] ). Проте, ПІІ «Білла-Україна» не виконало вказаного розпорядження, оскільки під час вимірювань шумового навантаження, які проводилися 15.05.2018 року рівні звуку в моїй квартирі при роботі агрегатного холодильного обладнання магазину « [INFO] » перевищують допустимий рівень на 1,8-2,5 дБа. Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Згідно ст. 293 ЦК України фізична особа має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля. Діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Діяльність фізичної та юридичної особи, яка завдає шкоди довкіллю, може бути припинена за рішенням суду. Фізична особа має право на належні, безпечні і здорові умови праці, проживання, навчання тощо. Шум це фізична величина, яка забруднює навколишнє природне середовище. В навчальній літературі досить часто вживається поняття «шумове забруднення довкілля» (Навчальний посібник «Безпека життєдіяльності», -К.: Знання, 2004. - 397 с.). Техногенні шуми часто являють собою суміш випадкових і періодичних коливань. До джерел шуму техногенного походження відносяться всі вживані в сучасній техніці механізми, обладнання та транспорт, які створюють значне шумове забруднення навколишнього середовища. Техногенний шумовий фон створюється джерелами, що знаходяться в будівлях, спорудах, будівлях і на території між ними. Джерелами шумів техногенного походження є рейковий, водний, авіаційний й колісний транспорт, технічне обладнання промислових і побутових об`єктів, вентиляційні установки, санітарно-технічне обладнання, теплоенергетичні системи тощо. Відповідно до ст. 27 Основ законодавства про охорону здоров`я санітарно-епідемічне благополуччя територій і населених пунктів забезпечується системою державних стимулів та регуляторів, спрямованих на суворе дотримання санітарно-гігієнічних і санітарно-протиепідемічних правил та норм, комплексом спеціальних санітарно-гігієнічних і санітарно-протиепідемічних заходів та організацією державного санітарного нагляду. В Україні встановлюються єдині санітарно-гігієнічні вимоги до планування і забудови населених пунктів; будівництва і експлуатації промислових та інших об`єктів, а також до іншої діяльності, що може загрожувати санітарно-епідемічному благополуччю територій і населених пунктів. Згідно ст. 28 Основ законодавства про охорону здоров`я з метою забезпечення сприятливих для здоров`я умов праці, навчання, побуту та відпочинку встановлюються єдині санітарно-гігієнічні вимоги до організації виробничих та інших процесів, пов`язаних з діяльністю людей, а також до якості машин, обладнання, будівель, споживчих товарів та інших об`єктів, які можуть мати шкідливий вплив на здоров`я. Власники і керівники підприємств, установ і організацій зобов`язані забезпечити в їх діяльності виконання правил техніки безпеки, виробничої санітарії та інших вимог щодо охорони праці, передбачених законодавством про працю, не допускати шкідливого впливу на здоров`я людей та навколишнє середовище. Згідно вимог ст. 24 Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення» органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації та громадяни при здійсненні будь-яких видів діяльності з метою відвернення і зменшення шкідливого впливу на здоров`я населення шуму, неіонізуючих випромінювань та інших фізичних факторів зобов`язані здійснювати відповідні організаційні, господарські, технічні, технологічні, архітектурно-будівельні та інші заходи щодо попередження утворення та зниження шуму до рівнів, установлених санітарними нормами; вживати заходів щодо недопущення впродовж доби перевищень рівнів шуму, встановлених санітарними нормами, зокрема, в жилих будинків і прибудинкових територіях. Шум на захищених об`єктах при здійсненні будь-яких видів діяльності не повинен перевищувати рівнів, установлених санітарними нормами для відповідного часу доби. У нічний час, із двадцять другої до восьмої години на захищених об`єктах забороняються гучний спів і викрики, користування звуковідтворювальною апаратурою та іншими джерелами побутового шуму, проведення салютів, феєрверків, використання піротехнічних засобів. Сільські, селищні, міські ради затверджують правила додержання тиші в населених пунктах і громадських місцях, якими з урахуванням особливостей окремих територій (курортні, лікувально-оздоровчі, рекреаційні, заповідні тощо) установлюються заборони та обмеження щодо певних видів діяльності, що супроводжуються утворенням шуму, а також установлюється порядок проведення салютів, феєрверків, інших заходів із використанням вибухових речовин і піротехнічних засобів. Припустимий рівень шуму, у свою чергу, установлюється відповідними санітарними нормами. Відовідно до Таб. 1 п. 2.4. Санітарних норм допустимого шуму в приміщеннях житлових и громадських приміщень в житлових кімнатах квартир з 7:00 год. до 23:00 год. допустимий рівень шуму не повинен перевищувати 40 дБа. А з 23:00 год. до 7:00 год. - 30 дБа. Згідно з рішенням Київської міської ради "Про Правила благоустрою міста Києва" від 25 грудня 2008 року N 1051/1051, в закладах громадського харчування, торгівлі, побутового обслуговування, розважального та грального бізнесу, культури при проведенні концертів, дискотек, масових святкових і загальноміських заходів тощо, дотримуватись таких рівнів шуму, щоб у прилеглих житлових будинках він становив не більше 40 дБа в денний час і 30 дБа в нічний час. В разі розміщення джерел шуму в житлових будинках - час обмежено з 9-00 до 19-00. З протоколів проведення досліджень шумового навантаження та інфразвуку, доданих до позову, вбачається, що в житлових кімнатах квартири [ADDRESS] неодноразово фіксувалося перевищення допустимих рівнів шумового навантаження на 5-8 дБа від роботи агрегатної холодильного обладнання. Таким чином, ПП «Новус Плюс», як правонаступник ПІІ «Білла-Україна» допускає порушення вимог Закону України «Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення», Правил благоустрою міста Києва та Санітарних норм допустимого рівня шуму в житлових приміщеннях. Дане також, підтверджується висновком експерта за результати проведеної будівельно-технічної експертизи №2956 від 01 квітня 2020 року наданої Київською незалежною судово-експертною установою ( а.с. 189-211 том 1). Таким чином суд вважає, що вимоги позивача в частині зобов`язання Підприємства з іноземними інвестиціями «Новус Плюс» змінити місце розташування агрегатного холодильного обладнання відповідно до вимог ДБН В.1.1-31:2013 протягом 30 днів з дня набрання даного рішення законної сили, за яких агрегатне холодильне обладнання не буде розміщене під, над і поряд з житловими приміщеннями квартир у житловому будинку [ADDRESS] , є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню в даній частині. Від наведених вище протиправних дій ПІІ «Білла-Україна» позивач зазнала матеріальних збитків у вигляді упущеної вигоди. Належну померлому [PERSON] квартиру [ADDRESS] він здавав в оренду. Згідно ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Згідно ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. 10 лютого 2015 року між ним та [PERSON] було укладено договір оренди квартири, відповідно до умов якого він передав в оренду квартиру [ADDRESS] , а [PERSON] зобов`язувалася сплачувати щомісячну орендну плату в розмірі 8500 грн. Відповідно до умов договору [PERSON] в день укладення договору передала йому 8500 грн. у якості орендної плати за перший місяць та 8500 грн. в якості заставного платежу за останній місяць оренди. Згідно умов договору строк оренди складав з 10 лютого 2015 року по 10 серпня 2017 року. Відповідно до п. 9.3. договору оренди орендар мав право достроково розірвати цей договір лише у випадку якщо житлові умови проживання в квартирі стануть не придатні до проживання не з вини орендаря. Проте, через невеликий проміжок часу, [PERSON] повідомила, що в квартирі спостерігається якісь постійний шум від невідомого джерела і попросила з`ясувати звідки він розповсюджується і вжити заходів щодо його припинення. Наприкінці березня 2015 року [PERSON] надала вже письмовий лист-прохання щодо зазначеного шуму і знову ж таки попросила щось з ним зробити і забезпечити їй належні умови проживання у квартирі. Проте шумове навантаження не зменшилося і вже на початку червня 2015 року [PERSON] надала другий лист в якому попередила що через нестерпні умови проживання викликані шумом вона з дитиною з 10.07.2015р. вимушено з`їжджає з квартири. 09 липня 2015 року [PERSON] повернув заставну суму в розмірі 8 500 грн. [PERSON] і з 10 липня вона з`їхала з квартири і відповідно з 10 липня 2015 року договір оренди припинив свою дію, оскільки був розірваний за ініціативою орендаря в порядку п. 9.3. Подальші спроби здати в оренду вказану квартиру нічим не закінчилися, оскільки більшість переглядів квартири потенційними орендарями відбувалася ввечері, коли шум з магазину « [INFO] » було дуже чутно і люди відмовлялися в ній проживати. Таким чином, через надмірний шум від агрегату холодильного обладнання магазину « [INFO] », позивач, як правонаступник [PERSON] не отримала доходи, які він міг би реально одержати за звичайних обставин, якби його право не було порушене розповсюдженням шуму, рівень якого перевищує допустимі норми. Розмір упущеної вигоди розрахованийя виходячи з розміру орендної плати за один місяць 8 500 грн. помноженого на кількість місяців за які мала б бути сплачена орендна плата, згідно умов укладеного договору, але не була оплачена через дострокове розірвання договору. Так, строк оренди згідно умов договору складав з 10 лютого 2015 року по 10 серпня 2017 року, тобто це 30 календарних місяців. Фактично оренда тривала 5 місяців, які були оплачені. Тобто не оплаченими залишилися 25 місяців. Отже, розмір упущеної вигода становить212 500 грн. Таким чином суд вважає, що вимоги позивача в частині стягнення упущеної вимоги у розмірі 212 500 грн. є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню. Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України покладаються на відповідача. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial