Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-29 00:00:00

Позивач [PERSON] 21.03.2023 звернулася в Київський районний суд м. Полтави з позовом до Полтавської територіальної громади в особі Полтавської міської ради, [PERSON] ,\~\~ [PERSON] \~ про встановлення частки в праві спільної сумісної власності, визнання права власності на майно. Позовна заява обґрунтована тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Позивач є спадкоємцем майна померлої за заповітом та у встановленому законом порядку прийняла спадщину. До складу спадкового майна належить зокрема, частка в праві власності на квартиру [ADDRESS] . Вказувала, що нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих підстав, невизначеності частки померлої в праві власності. В поданій до суду позовній заяві просила визначити, що частка [PERSON] в праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] , яка підлягає спадкуванню після смерті [INFO] [PERSON] , становить 1/3 частка. Просила також визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 27.03.2023 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадженні в цивільній справі за правилами загального позовного провадження. Відповідачем Полтавською міською радою 18.04.2023 подано до суду відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що міська рада в правовідносинах з позивачем не перебуває, жодними своїми діями чи бездіяльністю не створювала порушення, невизнання чи оспорення прав позивача, у тому числі і права позивача на спадкування після матері. В задоволенні позовних вимог відповідач просив відмовити. Ухвалою Київського\~районного судому\~м.\~Полтави від\~08.06.2023\~закрито підготовче провадження в справі. Представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без участі. Інші особи в судове засідання своїх представників не направили, будучи повідомлені про розгляд справи, подали заяви, в яких просили суд проводити розгляд справи без їх участі. Суд, дослідивши зібрані в справі докази, приходить до таких висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . За життя [PERSON] 14.08.2000 склала заповіт, згідно з яким на випадок смерті зробила розпорядження та належну на праві власності частину квартири [ADDRESS] повністю заповіла дочці [PERSON] . Позивач [PERSON] є донькою померлої [PERSON] та спадкоємцем майна за заповітом. Також судом встановлено, що [PERSON] звернулася до Приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Носової Ж.Б. з заявою, але постановою нотаріуса від 31.01.2023 відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з невизначеністю часток спадкодавця в праві власності на майно. Також судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого 15.06.1993 відділом приватизації житла УЖКГ ВБМО «Полтавбуд» співвласниками на праві приватної спільної сумісної власності квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Також встановлено, що 14.08.2000 Другою полтавською державною нотаріальною конторою на ім`я [PERSON] видано свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] , спадщина, на яку було видано свідоцтво, складається з 1/6 частини квартири [ADDRESS] . Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Відповідно до ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. За нормами ст. 369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Оскільки частки співвласників на праві спільної сумісної власності є рівними, суд приходить до висновку, що частка померлої в праві власності на квартиру [ADDRESS] складала 1/6 відповідно до свідоцтва до свідоцтва про право власності на житло, виданого 15.06.1993 відділом приватизації житла УЖКГ ВБМО «Полтавбуд», а також 1/6 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 14.08.2000 Другою полтавською державною нотаріальною конторою. Загальний розмір частки складає 1/3 (1/6+1/6=2/6 або 1/3). Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.ст. 1222, 1223, 1261, 1262 ЦК України спадкоємці визначаються за законом і за заповітом, у разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом в першу чергу мають діти спадкодавця, той з подружжя, хто його пережив, та батьки. Позивач [PERSON] , [INFO] , є донькою померлої [PERSON] та спадкоємцем її майна за заповітом. [PERSON] , будучи спадкоємцем майна, прийняла спадщину, інші спадкоємці відсутні. Встановивши дані обставини, враховуючи, що позивач [PERSON] будучи спадкоємцем майна померлої [PERSON] , прийняла спадщину, але у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом відмовлено, суд приходить до висновку, що порушене право позивача підлягає захистові. Обираючи спосіб захисту порушеного права суд вважає за необхідне визнати за визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Тому позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі. При вирішення справи суд виходить з того, що Полтавська міська рада не порушувала та не оспорює право позивача на отримання майна в порядку спадкування. Разом з тим, Верховний Суд неодноразово наголошував, що належним відповідачем у справах про спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності - відповідна територіальна громада. У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року в справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18) вказано, що: "у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. Оскільки позивач звернулася до суду з позовом про визнання права власності на нерухоме майно, прийняла спадщину, є єдиним спадкоємцем, відповідний орган місцевого самоврядування є відповідачем у справі.

Outcome: approved