Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-12 00:00:00

[PERSON] (далі - \~позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної\~ради Житомирського\~району,\~Житомирської області\~(далі\~ відповідач),\~третя особа:\~Попільнянська державна\~нотаріальна контора\~про визначення\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~в якій вказує, що [INFO] померла його баба [PERSON] , як на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після смерті баби відкрилась спадщина на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем померлої за законом п`ятої черги про існування заповіту йому не було відомо, так як баба за життя його не повідомила, а заяву про прийняття спадщини за законом після смерті баби позивач не подавав, тому що вважав, що не має спадкових прав на майно покійної баби. Звернувшись до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини закінчився 14 жовтня 2022 року. На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори, подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення додаткового строку позивачу для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку. Спадкова справа після смерті [PERSON] , баби позивача, до даного часу не заведена. Заяву про прийняття спадщини після смерті баби позивач вчасно не подав, так як не знав про існування заповіту, з бабою не проживав та зустрічались вони не часто. Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення йому додаткового строку для її подання. Позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття ним спадщини, що відкрилась після смерті баби [PERSON] , яка померла [INFO] в смт. Корнин, Житомирського району, Житомирської області. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, 13 липня 2023 року через канцелярію суду надійшла заява від представника позивача, в якій вона просить справу проводити без її участі та позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, судові витрати просить залишити за позивачем. Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, через канцелярію суду надав заяву в якій просить розглядати справу без участі їх представника, позов визнають повністю та просять його задовольнити. Представник третьої особи Попільнянської державної нотаріальної контори в підготовче судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином згідно розносної книги місцевої кореспонденції Попільнянського районного суду Житомирської області за № 2016 від 28.06.2023 року. Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 15 грудня 2021 року Попільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Житомирському районі Житомирської області Центрально Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), [PERSON] померла [INFO] , про що складено відповідний актовий запис № 410 /а.с. 4/. \~ \~ \~ \~Відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом посвідченого 25 січня 2007 року державним нотаріусом Попільнянської державної нотаріальної контори Житомирської області, спадкоємицею 1/2 ідеальної частки майна [PERSON] , померлого [INFO] , є його дружина [PERSON] . Спадкове майно, на яке в указаній частці видано це свідоцтво, складається із: квартири [ADDRESS] . Спадкова справа № 44, зареєстровано в реєстрі за № 254 /а.с. 5/. \~ \~ \~ \~Згідно Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого 15.03.2007 року ДКП «Бердичівське міжміське бюро технічної інвентаризації», власником квартири за адресою: [ADDRESS] , зареєстрована [PERSON] . Право власності на квартиру виникло на підставі свідоцтва про право на спадщину, частка 1/1 /а.с. 6/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з Свідоцтва про право власності на житло, виданого 27 жовтня 1993 року, квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , дійсно належить на праві приватної, спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] . Свідоцтво видане згідно з наказом від 21 липня 1993 року № 60 /а.с. 7/. \~ \~ \~ \~Відповідно до Заповіту посвідченого 14 жовтня 2008 року секретарем Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, [PERSON] заповіла все своє майно своєму внуку [PERSON] . Заповіт зареєстровано в реєстрі за № 72 /а.с. 8/. \~ \~ \~ \~Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої 30 травня 2023 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація щодо [PERSON] , яка померла [INFO] , відсутня /а.с. 9/. \~ \~ \~ \~Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), виданої 30.05.2023 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі знайдено інформацію щодо заповіту, заповідач [PERSON] , [INFO] /а.с. 10/. \~ \~ \~ \~Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30 травня 2023 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою у Житомирській області за № 65/02-31 від 30.05.2023 року, [PERSON] відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно після смерті [INFO] , баби [PERSON] , в зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини. При вивчені поданих заявником документів та здійснених перевірок у спадковому реєстрі встановлено, що Спадкова справа не відкривалась, є зареєстрований заповіт на ім`я заявника, який посвідчений секретарем Корнинської селищної ради за № 72 від 14.10.2008 року. Заявник [PERSON] є спадкоємцем за заповітом на все майно, що належало його бабі [PERSON] , але заяву після її смерті не подавав, у права спадкування не вступав та пропустив строк на прийняття спадщини /а.с. 11/. Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно\~статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті баби [PERSON] не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він не був обізнаний про існування вищевказаного заповіту, так як з бабою разом вони не проживали та зустрічались з нею не часто. Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів. Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини. Спадкоємці, які протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її. Згідно з правилами\~статті 1220 ЦК України\~часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до\~пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно частини п`ятої\~ статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона\~\~належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини першої\~статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з частини третьої\~статті 1272 ЦК України,\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу. Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби. Згідно пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Позивач просить залишити судові витрати за ним, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Outcome: approved