Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

У квітні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Чернігівської міської ради, Іванівської сільської ради Чернігівського району Чернігівської області про визначення додаткового строку терміном три місяці для прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] , який помер [INFO] . Обґрунтовано позов тим, що у березні 2022 року під час пожежі у житловому будинку [ADDRESS] , яка виникла внаслідок обстрілу під час активних бойових дій на території Чернігівської області, загинув батько позивача - [PERSON] . Проте, встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька було пропущено, у зв`язку з тривалим проведенням слідчих дій щодо обставин смерті останнього, а тому позивач звернулася до суду із даним позовом. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 09 травня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Відповідачі відзивів на позов не подали. Ухвалою Деснянського районного суду м. Чернігова від 09 червня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач у судове засідання не з`явилась, представник позивача надіслала до суду заяву про розгляд справи без її участі, вказавши, що позов підтримує. Чернігівська міська рада та Іванівська сільська рада Чернігівського району Чернігівської області надіслали до суду заяви про розгляд справи без участі їх представників. Приватний нотаріус Чернігівського міського нотаріального округу Красногор О.В. надіслав до суду заяву про розгляд справи без його участі. [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи по суті сповіщалася шляхом публікації оголошення про виклик на сайті судової влади. Згідно із частиною 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. У березні 2022 року загинув батько позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Чернігові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 21 лютого 2023 року, в якому датою смерті вказано [INFO] (а.с. 8). Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] ; житловий будинок та земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] . Як вбачається з Витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, [PERSON] загинув під час пожежі у будинку за адресою: [ADDRESS] . За фактом його загибелі було відкрите кримінальне провадження № 12022270340001013 від 03.04.2022 року за ч. 2 ст. 438 Кримінального кодексу України (а.с. 9-10). Після смерті батька позивач звернулася до Приватного нотаріуса Чернігівського міського нотаріального округу Красногора О.В. із заявою про прийняття спадщини, проте, їй було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, для подання такої заяви (а.с. 12). Як зазначено в позовній заяві, [PERSON] загинув у березні 2022 року під час пожежі у житловому будинку [ADDRESS] , яка виникла внаслідок обстрілу під час активних бойових дій на території Чернігівської області. Проте, встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька позивачем було пропущено, у зв`язку з тривалим проведенням слідчих дій щодо обставин смерті останнього. Відповідно до інформації Приватного нотаріуса Чернігівського міського нотаріального округу Красногора О.В., наданої на запит суду, спадкова справа щодо майна після смерті [PERSON] не заводилася. Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтями 1217, 1218 Цивільного кодексу України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із частинами першою, другою статті 1220 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до статті 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Нормами частини першої статті 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно із частиною першою статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для її прийняття. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. При цьому, поважність таких причин повинна бути обов`язково обґрунтована. Разом з тим, закон не містить застережень, які саме причини є поважними і визнання їх такими залежить від обставин конкретної справи. Суд враховує, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. Слід також зазначити, що принцип «пропорційності», яким відповідно до статті 2 ЦПК України разом з іншими принципами зобов`язаний керуватися суд, тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Одночасно, дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17 жовтня 2018 року в справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18). Таким чином, суд має врахувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою та забезпечити розумний баланс між інтересами сторін. Суд бере до уваги, що пропущений позивачем строк для прийняття спадщини з урахуванням законодавчих змін є досить незначним, а тому враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Також, суд вважає, що обмеження позивача у прийнятті спадщини буде невиправданим втручанням у її приватну сферу і становитиме для неї надмірний тягар та не забезпечить розумний баланс між інтересами сторін. За таких обставин, оцінивши наявні в справі докази в їх сукупності,

Outcome: approved