Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 25100,00 грн. та, збільшивши позовні вимоги, моральної шкоди у розмірі 150000,00 грн., завданої внаслідок залиття квартири. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Даний будинок утримується ЖБК «Геолог». 07.11.2020 у черговий раз сталося залиття належної позивачу квартири з квартири [ADDRESS] , що розташована над квартирою позивача поверхом вище та яка належить відповідачу. Остання у квартирі не проживає, тривалий час там мешкають квартиранти. За результатами обстеження квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] головою правління ЖБК «Геолог» було складено Акт про залиття від 07.11.2020, яким встановлено, що причиною залиття стало побутове залиття - підтікання (виток води) у місці з`єднання елементів горизонтальної ділянки каналізаційної труби на підлогу у квартирі [ADDRESS] , внаслідок чого у квартирі позивача у ванній кімнаті та вбиральні на стелі та на стінах утворилися руді плями, розводи, чорна пліснява та грибок, на дотик відчувається волога; у квартирі відповідача виявлено: на кухні на підлозі поблизу стіни, за якою розташована ванна кімната - волога, сирість, чорна пліснява та грибок. Відповідач відмовилася від підписання вказаного акту, факт відмови було засвідчено власницею квартири [ADDRESS] [PERSON] . З метою встановлення розміру завданих збитків та вартості ремонтно-відновлювальних робіт позивач звернувся до ПП «Експертзабезпечення» для проведення незалежної оцінки матеріальних втрат, понесених внаслідок залиття його квартири. Відповідно до звіту від 23.11.2020, складеного ПП «Експертзабезпечення», визначено, що ринкова вартість матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, становить 25100,00 грн. За складання звіту позивачем сплачено 3300,00грн. З огляду на те, що залиття квартири сталося з вини відповідача, яка відмовляється у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, позивач просить стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду у розмірі 25100 грн.; моральну шкоду у розмірі 150000,00 грн., а також судові витрати, які складаються з витрат по сплаті судового збору та витрат на проведення незалежної оцінки майнових втрат. Ухвалою судді від 05.03.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 05.04.2021 до суду від представника третьої особи надійшли пояснення на позовну заяву, у яких останній підтримав заявлені позивачем вимоги з огляду на наступне. Зазначив, що дійсно 07.11.2020 мало місце залиття квартири позивача № [NUMBER] з вини власника квартири [ADDRESS] , що розташована поверхом вище над квартирою позивача, у зв`язку з тим, що у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] було не щільне з`єднання сегментів внутрішньоквартирної каналізаційної труби діаметром 50 мм, яка проходить від зливного отвору ванної та прямує до місця з`єднання з загальнобудинковою вертикальною каналізаційною трубою (стояком) діаметром 100 мм. Візуально спостерігалася цівка води, яка текла з місця з`єднання труб на підлогу. При цьому, на момент огляду водою у квартирі ніхто не користувався. Встановити місце протікання води вдалося лише після того, як прибрали корзину для білизни, яка його затуляла, а тому вказане мешканка квартири не помітила одразу та підтікання мало місце тривалий час. Про це, також, свідчив стан підлоги у ванній кімнаті та кухні, оскільки спостерігалася волога, слизький бруд, пліснява та грибок під лінолеумом на кухні, яка має спільну стіну з ванною кімнатою. Під час огляду було зроблено фотознімки. Відповідач разом з чоловіком та сином [PERSON] були присутні при підписанні акту про залиття, ознайомлені з його змістом, проте від підписання акту відмовилися, на одному з примірників акту відповідач власноруч написала «Вимагання!». В акті про залиття від 07.11.2020 власником квартири [ADDRESS] помилково було зазначено [PERSON] , оскільки саме він завжди вирішував усі питання, пов`язані з утриманням даного жила, правовстановлюючі документи на квартиру у ЖБК «Геолог» відсутні, [PERSON] у квартирі не мешкає, квартира здається в оренду. 12.04.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник відповідача [PERSON] заперечувала проти позову та просила відмовити у його задоволенні. В обґрунтування своїх заперечень зазначила, що позивачем не доведено, що шкода, завдана його майну, є результатом неправомірних дій чи бездіяльності відповідача. Остання завжди утримувала труби водопровідних та каналізаційних мереж у належному стані та своєчасно замінювала їх. Разом із тим, у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] на трубі холодної води періодично проступав конденсат, на стелі збиралася волога, а частина стелі з часом потемнішала. Як пояснювали відповідачці у ЖБК «Геолог», це пов`язано з недоліком конструкції будинку, адже квартира має особливості стикування бетонних блоків, що впливає на місцерозташування водопровідних та каналізаційних труб, що прокладені між панелями. Подібні проблеми з намоканням є і в інших квартирах будинку, що підтверджується перепискою у спільній групі у додатку Viber. Звертаючись до суду з позовом позивач не надав належних, достовірних та достатніх доказів щодо причин пошкодження майна. Так, в акті про залиття від 07.11.2020 йдеться лише про «найбільш імовірну причину» пошкоджень у квартирі позивача. 19.04.2021 позивачем до суду подано відповідь на відзив разом з заявою про збільшення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Ухвалою Оболонського районного суд м. Києва від 23.04.2021 задоволено клопотання представника відповідача, призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 17.05.2022 на адресу суду з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта № 17165/21-43 від 13.05.2022 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою судді від 18.05.2022 провадження у справі поновлено. Ухвалою судді від 26.10.2022 заяву представника відповідача [PERSON] про забезпечення позову повернуто заявнику у зв`язку з несплатою судового збору. Ухвалою суду від 25.11.2022, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 22.06.2023 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] від 25.11.2022 про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи. У судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав повністю з викладених у позові підстав. Зазначив, що 07.11.2020 він разом з відповідачкою та її сином [PERSON] та представником ЖБК «Геолог» Гейштором О.К. оглянули обидві квартири та був складений акт про залиття, який Богопольські відмовилися підписати, при цьому відповідач навіть зазначила в акті про нібито вимагання з неї коштів. Це його дуже обурює та засмучує, адже з квартири відповідача постійно протягом тривалого часу мали місце залиття, про що він повідомляв [PERSON] , щоб той усунув причини цих підтікань, проте нічого вжито не було. Дії відповідача завдають йому моральних страждань через те, що він тривалий час змушений жити в жахливих умовах, з пліснявою та грибком, не маючи змоги зробити ремонт. Дружина та син померли так і не дочекавшись ремонту. Відповідачка своїми висловлюваннями та поведінкою принизила його честь та гідність, звинувачуючи у вимаганні. Представник позивача у судовому засіданні підтримав заявлені вимоги з викладених у позові підстав, вважав доведеними належними та допустимими доказами обставини, зазначені у позові. Наголосив на тому, що з акту про залиття від 07.11.2020 та висновку за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи убачається, що залиття квартири позивача сталося саме з вини відповідача, останньою твердження позивача під час розгляду справи жодним чином не спростовано. Представник третьої особи у судовому засіданні підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у письмових поясненнях третьої особи. Наголошував на тому, що з його боку немає жодної упередженості щодо обставин залиття квартири позивача. Саме син відповідачки [PERSON] покликав його 07.11.2020 для огляду квартири [ADDRESS] та фіксування усіх обставин та попросив скласти акт. Він оглянув квартиру та зафіксував шляхом фотографування на власний мобільний телефон підтікання у місці з`єднання чавунного та пластикового сегментів внутрішньоквартирної каналізаційної труби, яка проходить від зливного отвору ванної до стояка. Оскільки на час огляду ніхто водою не користувався, маленька цівка води текла на підлогу. Зрозуміло було те, що під час користування водою - прийняття ванни, миття посуди, прання тощо, коли напруга у трубі зростає, підтікання також посилюється. Під час огляду сантехнік не був присутній, оскільки місце підтікання було очевидне, цівка води витікала з труби і для цього не потрібно бути фахівцем, щоб встановити причину витоку води. Квартиру вони оглянули приблизно з 12-00 до 13-00 години і він пояснив [PERSON] , що для складання акту потрібен певний час, у зв`язку з чим вони домовилися зустрітися увечері того ж дня та підписати акт. Увечері на підписання акту приїхала відповідач [PERSON] разом з чоловіком та сином [PERSON] . Вони разом пішли до квартири позивача. Після ознайомлення з актом відповідач відмовилася його підписувати, що ним зафіксовано в акті. Мешканці інших квартир не зверталися зі скаргами на такі самі пошкодження майна, що були виявлені у [PERSON] в квартирі, конденсат на трубах не може призвести до таких наслідків. Крім того наголосив, що за спільні кошти мешканців у будинку наразі замінили загальнобудинкові каналізаційні труби та труби гарячого та холодного водопостачання, окрім квартир по одному стояку, розташованих під та над квартирою відповідача, яка відмовила у наданні доступу до спільного майна багатоквартирного будинку для проведення капітального ремонту труб. Представники відповідача у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов. Зазначили, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами причинно-наслідкового зв`язку між неправомірними діями відповідача по утриманню належної їй квартири та пошкодженням майна позивача. Не спростовано того, що пошкодження, виявлені у квартирі позивача, могли мати місце через підвищену вологість у квартирах та конденсат, на який скаржилися мешканці будинку голові правління ЖБК «Геолог». В акті від 07.11.2020 зазначено припущення щодо імовірної причини залиття. Фото, наявні у справі, не є належними доказами, оскільки не зрозуміло, де і коли вони зроблені, у якій квартирі, на який пристрій. Саме зношеність загальнобудинкових каналізаційних труб та труб водопостачання може бути причиною підтікань, натомість пошкоджень та підтікань труб у квартирі відповідача не було. Вважали, що акт від 07.11.2020 не є належним та допустимим доказом у справі, оскільки за формою та змістом не відповідає вимогам, визначеним у Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207. Вислухавши позивача, представника позивача, представника третьої особи, представників відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , на підставі довідки від 22.06.2020 ЖБК «Геолог», що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 217264561 від 22.0.2020; технічним паспортом на квартиру. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна від 09.04.2021, квартира за адресою: [ADDRESS] , на праві власності належить відповідачу [PERSON] на підставі довідки ЖБК «Геолог» від 11.02.2021; державну реєстрацію права власності проведено 19.02.2021. 07.11.2020 відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , що належить позивачу [PERSON] 07.11.2020 головою правління ЖБК «Геолог» Гейштором О.К., у присутності власників квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , [PERSON] та [PERSON] , а також сина відповідача [PERSON] , було складено Акт про залиття, відповідно до якого 07 листопада 2020 виявлено наступні пошкодження: у квартирі [ADDRESS] , на кухні, у ванній кімнаті та у вбиральні на стелі та на стінах руді плями, розводи, чорна пліснява чи грибок, на дотик відчувається волога; у квартирі [ADDRESS] , на кухні на підлозі поблизу стіни, за якою розташована ванна кімната, волога, сирість та чорна пліснява чи грибок. Причиною залиття встановлено наступне: у квартирі [ADDRESS] у ванній кімнаті у місті з`єднання елементів горизонтальної ділянки каналізаційної труби спостерігається підтікання, візуально видно, як краплі води витікають з труби та потрапляють на підлогу, що і є найбільш імовірною причиною вищезазначених пошкоджень у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] . На замовлення позивача [PERSON] ПП «Експертзабезпечення» проведено незалежну експертну оцінку ринкової вартості матеріального збитку, за результатами якої складено Звіт від 23.11.2020 про оцінку збитків, відповідно до якого, розмір матеріальних втрат, понесених власником [PERSON] в результаті пошкодження оздоблення його квартири [ADDRESS] після залиття, яке сталося 07.11.2020, станом на момент складання звіту становить 25100,00 грн. без ПДВ. Згідно з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 17165/21-43 від 13.05.2022 при візуально-інструментальному обстеженні експертом квартири [ADDRESS] , яка розташована на третьому поверсі багатоповерхового житлового будинку, встановлено, що вказана квартира має ознаки залиття рідиною. Причиною завдання пошкоджень квартирі [ADDRESS] є залиття рідиною. Встановити згідно даних візуально-інструментального обстеження, чи виникли зазначені вище пошкодження внаслідок залиття, яке відбулось саме 07.11.2020, не вбачається можливим у зв`язку з відсутністю методики. Встановити, чи спричинені матеріальні збитки, завдані квартирі [ADDRESS] саме внаслідок залиття/підтікання з квартири [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження не вбачається можливим, в зв`язку з відсутністю пошкоджень санітарно-технічних систем в квартирі [ADDRESS] . За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Даний висновок зроблено Верховним Судом у постанові від 13.11.2019 року у рамках розгляду цивільної справи 757/31418/15-ц, яку суд вважає за необхідним застосувати при розгляді даної справи. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Факт залиття квартири [ADDRESS] , підтверджується, зокрема, актом про залиття від 07.11.2020, згідно з яким причиною залиття квартири [ADDRESS] стало побутове залиття внаслідок підтікання (витоку крапель води з труби на підлогу) у місті з`єднання елементів горизонтальної ділянки каналізаційної труби діаметром 50 мм, яка проходить від зливного отвору ванної і прямує до місця з`єднання з загальнобудинковою вертикальною каналізаційною трубою (стояком) у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] . Надаючи оцінку вказаному акту про залиття суд виходить з наступного. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207, передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил від 25 серпня 2005 року № 927/11207, зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік ); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Акт повинен бути складений у тому числі за присутності: головного інженера виконавця послуг; голови комісії; майстра технічної дільниці; майстра ремонтної дільниці слюсаря-сантехніка, представників організації обслуговуючої компанії. Суд відхиляє доводи представників відповідача про те, що акт про залиття від 07.11.2020 є неналежним доказом наявності вини відповідача у залитті квартири [ADDRESS] , оскільки вказаний акт загалом відповідає вимогам, встановленим вищезазначеними Правилами, в ньому наведені: дата та місце складання; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причина залиття. Акт складений уповноваженою посадовою особою - головою правління ЖБК «Геолог», яке за статутом, наявним у матеріалах справи, здійснює обслуговування та ремонт будинку [ADDRESS] , утримання будинку та прибудинкової території. Зазначені у ньому дані відповідачем не спростовані, акт було складено в присутності сторін, власників квартир, та підписаний позивачем та головою правління ЖБК «Геолог» Гейштором О.К. Відповідач [PERSON] та [PERSON] відмовилися підписати вказаний акт, про що зазначено в акті, факт відмови засвідчено підписами голови правління ЖБК «Геолог» [PERSON] та члена правління ЖБК «Геолог», власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . Крім того, на одному з примірників акту [PERSON] зроблено напис «Вимагання!!». Вказане не заперечувалося відповідачем та її представниками під час розгляду справи, зокрема, у відзиві на позов, де представником відповідача зазначено, що відповідачем було здійснено такий напис з огляду на емоційно-оціночне ставлення відповідача до висунутої до неї претензії з боку позивача. Дійсно, в акті про залиття власником квартири [ADDRESS] зазначений [PERSON] , у той час, як власником вказаної квартири є [PERSON] , проте вказані неточності викликані тим, що під час складання акту 07.11.2020 відомості про власника квартири [ADDRESS] були відсутні, спілкування під час подій 07.11.2020, що передували складанню акту, мали місце між позивачем [PERSON] , головою правління ЖБК «Геолог» Гейштором О.К. та [PERSON] , а право власності на квартиру [ADDRESS] було зареєстровано за [PERSON] вже пізніше - 19.02.2021, що також підтверджується матеріалами справи. Разом з тим, помилка, допущена в акті щодо власника квартири [ADDRESS] , не впливає на його правильність, оскільки зворотного відповідач та її представники не довели. Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 12 листопада 2018 у справі №753/20314/15, не підписання акта відповідачем не впливає на його правильність, оскільки зворотного останній не довів. Відтак, якщо власник квартири, у якій сталася аварійна ситуація, що спричинила залиття, не підписав письмовий акт обстеження, це не призведе до втрати таким документом юридичної сили, а отже й доказового значення для справи. Факт залиття також підтверджується фотознімками, роздрукованими на аркушах паперу форматом А4, долученими до матеріалів позову, та кольоровими фотографіями, долученими у судовому засіданні, які є копіями електронних доказів. При цьому, оригінали електронних доказів - фото, на яких зафіксовано інженерні системи та покриття підлоги у ванній кімнаті та на кухні у квартирі [ADDRESS] , оглянуто у судовому засіданні на пристрої - мобільному телефоні модель Apple iPhone 12 Pro Max (MG9J3LL/А), серійний номер [NUMBER] , наданому представником третьої особи - головою правління ЖБК «Геолог» Гейштором О.К., яким 07.11.2020 зроблено вказані фотознімки перед складанням акту про залиття. На фотознімках зображена горизонтальна ділянка каналізаційного водопроводу у ванній кімнаті квартири [ADDRESS] , на якій мається стик чавунного та пластикового елементів; під трубою на підлозі поруч з ванною та на кухні під лінолеумом мають місце плями темного кольору схожі на плісняву. Таким чином, у судовому засіданні достовірно встановлений час та місце, джерело та автора зроблених фотознімків, стороною відповідача не спростовано те, що фото зроблені саме у квартирі відповідача 07.11.2020. Більше того, зображення інженерних систем та ділянки підлоги під лінолеумом співпадають з зображеннями на фотознімках, зроблених судовим експертом під час візуально-інструментального обстеження квартири [ADDRESS] , а тому не викликають сумнівів у їх достовірності та належності як доказів. Крім того, факт залиття квартири позивача підтверджується висновком експерта за результатами проведеної в рамках даної справи судової будівельно-технічної експертизи № 17165/21-43 від 13.05.2022, згідно з яким, як зазначалося вище, квартира [ADDRESS] має ознаки залиття рідиною. При цьому, у дослідницькій частині висновку експертом зазначено, що залиття - це прояв рідини, внаслідок якого виникають характерні пошкодження поверхонь, конструкцій по всій товщині опоряджувальних покриттів, конструктивних елементів будівель та споруд тощо. Причиною будь-якого залиття є виток рідини з інженерних мереж - водонесучих комунікацій та/або проникання рідини крізь огороджувальні конструкції будівлі. Джерелом витоків з інженерних комунікацій є рідина. В залежності від того, що транспортує трубопровід, це може бути чиста (питна та технічна) холодна або гаряча вода, господарсько-побутові або промислові стічні води. Джерелом проникання рідини крізь огороджувальні конструкції можуть бути атмосферні опади у вигляді снігу, дощу або грунтові води. Характерними ознаками дії води на опоряджувальні покриття або конструктивні елементи є плями, як правило, більш темного кольору ніж загальний, брунатні патьоки, відшарування шарів покриття або його основи. Так, експертом за результатом візуально-інструментального обстеження встановлено наступні пошкодження, які виникли внаслідок залиття рідиною: у приміщенні кухні площею 7,0 кв.м відставання шпалер від основи на стелі та стінах; темно-брунатні плями на поверхні підготовки під опорядження стін та стелі; у приміщенні туалету площею 0,9 кв.м відставання шпалер від основи на стелі та стінах; темно-брунатні плями на поверхні підготовки під опорядження стін та стелі; у приміщенні ванної кімнати площею 1,8 кв.м темно-брунатні плями на поверхні фарбування стелі, відставання шару фарбування від основи. Причиною завдання вказаних пошкоджень квартирі [ADDRESS] є залиття рідиною. Встановити згідно даних візуально-інструментального обстеження, чи виникли зазначені вище пошкодження внаслідок залиття, яке відбулось саме 07.11.2020, не вбачається можливим у зв`язку з відсутністю методики. При візуально-інструментальному обстеженні квартири [ADDRESS] , яка розташована на четвертому поверсі багатоповерхового житлового будинку, встановлено, що санітарно-технічні системи у вказаній квартирі (у тому числі горизонтальна ділянка каналізаційного трубопроводу діаметром 50 мм у ванній кімнаті) знаходяться в задовільному стані, протікання рідини відсутнє. В приміщенні кухні квартири [ADDRESS] поруч з мийкою мають місце плями темного кольору на внутрішній поверхні покриття підлоги під лінолеумом. Ознак залиття на поверхнях опоряджувальних покриттів стелі та стін в квартирі [ADDRESS] не виявлено. У зв`язку з чим встановити, чи спричинені матеріальні збитки, завдані квартирі [ADDRESS] саме внаслідок залиття/підтікання з квартири [ADDRESS] , згідно даних візуально-інструментального обстеження не вбачається можливим, у зв`язку з відсутністю пошкоджень санітарно-технічних систем в квартирі [ADDRESS] . З тих самих причин станом на час здійснення експертом візуально-інструментального обстеження у квартирі [ADDRESS] неможливо було також встановити, чи міг з технічної точки зору власник квартири [ADDRESS] попередити залиття/підтікання. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] згідно даних візуально-інструментального обстеження, станом на час проведення дослідження, становить 15702,00 грн. Як вже зазначалося вище, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Згідно зі ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. За приписами ст. 110 ЦПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Оцінюючи наявний у матеріалах справи висновок судового експерта у сукупності з іншими матеріалами справи суд приходить до переконання, що вказаний висновок є повним і обґрунтованим, узгоджується з іншими наявними у матеріалах справи доказами та не суперечить їм, відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України та не викликає сумнівів у його правильності. Експертом надано відповіді на поставлені судом питання та чітко визначена причина пошкоджень у квартирі [ADDRESS] - це залиття рідиною через виток останньої з інженерних мереж. Відсутність пошкоджень санітарно-технічних систем у квартирі [ADDRESS] , що належить відповідачу, станом на час проведення експертом обстеження обох квартир 04.05.2022, не спростовує висновків суду щодо доведеності факту залиття 07.11.2020 квартири позивача з квартири відповідача з причин, зазначених в акті про залиття від 07.11.2020, оскільки обстеження квартири експертом мало місце за спливом тривалого проміжку часу - через півтора року після події, що не виключає усунення відповідачем пошкоджень труби у місці підтікання протягом вказаного періоду часу. Так, під час розгляду справи представниками відповідача взагалі заперечувалася наявність будь-яких пошкоджень санітарно-технічних систем у ванній кімнаті у квартирі [ADDRESS] , проте такі твердження суперечать матеріалам справи та не доведені належними доказами. Згідно з актом від 18.05.2022, складеного головою правління ЖБК «Геолог» Гейштором О.К., заступником голови правління ЖБК «Геолог» Кушнір Л.В. та членом правління ЖБК «Геолог» [PERSON] , власник квартири [ADDRESS] [PERSON] відмовилася надати доступ до спільного майна зазначеного багатоквартирного будинку, що знаходиться в її квартирі, для проведення робіт з капітального ремонту (заміни) спільних мереж водопостачання та каналізації, що унеможливило повноцінно здійснити заміну труб у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] , у яких інженерні мережі можуть бути замінені лише частково. Крім того, представниками відповідача причиною наявних пошкоджень у квартирі позивача зазначалося ймовірне накопичення конденсату на стінах у ванній кімнаті та кухні через несправність вентиляційної системи у будинку, проте такі твердження не підтверджуються наявними матеріалами справи та ґрунтуються на припущеннях. Крім того, не зрозуміло, наявність конденсату у якій саме квартирі - позивача чи відповідача, на думку представників відповідача, могло призвести до пошкоджень, виявлених у квартирі позивача. Надані стороною відповідача роздруківки скріншотів переписки у Viber-групі членів ЖБК «Геолог» - мешканців будинку [ADDRESS] з приводу наявності надмірної вологи у деяких квартирах, серед якої, між іншим, відсутні повідомлення та скарги з боку [PERSON] або [PERSON] , жодним чином не доводять того, що пошкодження у квартирі позивача, виявлені під час складення акту про залиття 07.11.2020 та під час огляду експертом 04.05.2022, є наслідком накопичення конденсату та надмірної вологості у квартирі позивача, у той час як висновком судового експерта причиною виявлених пошкоджень визначено саме залиття. Твердження ж представників відповідача про пошкодження внутрішньо-будинкових мереж (стояків), за обслуговування та технічний ремонт яких несе ЖБК «Геолог» як утримувач будинку, як ймовірну причину залиття квартири позивача, взагалі суперечать попереднім твердженням останніх про відсутність будь-яких пошкоджень санітарно-технічних систем у ванній кімнаті у квартирі [ADDRESS] , що належить [PERSON] та не підтверджуються жодними доказами. Натомість у матеріалах справи наявні довідки ЖБК «Геолог» від 02.06.2022 про те, що власник квартири [ADDRESS] [PERSON] ніколи не інформувала ЖБК «Геолог» з приводу того, що у належній їй квартирі потребують ремонту або неналежним чином функціонують інженерні мережі, зокрема, труби холодного, гарячого водопостачання або відведення (каналізаційні), що знаходяться у сфері відповідальності ЖБК «Геолог»; аналогічного змісту скарги не надходили до ЖБК «Геолог» і від власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , яка розташована над квартирою відповідача; [PERSON] ніколи не зверталася до ЖБК «Геолог» з проханнями здійснити будь-які ремонтні роботи щодо вказаних інженерних мереж; відповідач ніколи не зверталася до ЖБК «Геолог» з приводу фактів затоплення чи залиття належної їй квартири [ADDRESS] . Щодо поданого представником відповідача висновку фахівця недержавної установи - Товариства з обмеженою відповідальністю Київська незалежна судово-експертна установа від 17.10.2022 № 3239 за результатами проведеного дослідження з аналізу висновку судового експерта № 17165/21-43 від 13.05.2022, складеного за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, суд зазначає наступне. Вказаний висновок фахівця [PERSON] , який, за змістом самого висновку без підтверджуючих документів, має вищу будівельно-технічну освіту за спеціальністю «Теплогазопостачання і вентиляція» (освітньо-кваліфікаційний рівень «Магістр», стаж роботи в галузі будівництва з 2012 року), за своєю суттю є рецензією на висновок експерта № 17165/21-43 від 13.05.2022 за результатами проведеної у справі будівельно-технічної експертизи. Так, у вказаному висновку фахівцем [PERSON] констатовано, що висновки, наведені експертом по четвертому та п`ятому питаннях є нормативно необґрунтованими та такими, що надані з порушенням методик проведення інженерно-технічних експертиз. Порядок проведення рецензування висновків судових експертів затверджений Наказом Міністерства юстиції України від 03.02.2020 № 335/5. Цей Порядок визначає процедуру проведення та оформлення результатів рецензування висновків судових експертів науково-дослідних установ судових експертиз Міністерства юстиції України (далі - НДУСЕ), судових експертів, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, а також проєктів висновків фахівців, які мають намір отримати кваліфікацію судового експерта. Метою рецензування висновків судових експертів є вдосконалення професійної майстерності експертів, поліпшення якості та обґрунтованості їх висновків. Рецензування не проводиться з метою спростування чи підтвердження висновків. Підставою для рецензування висновків судових експертів, проєктів висновків (далі - висновки) є договір або план щодо підготовки (стажування) фахівця, який має намір отримати (підтвердити) кваліфікацію судового експерта. Для проведення рецензування копії висновків та додатки до них надаються до НДУСЕ, в якій експерт проходить підготовку (стажування). Копії висновків експертів та додатків до них перед направленням знеособлюються шляхом ретушування даних щодо суб`єктів призначення та проведення експертиз, учасників справи (провадження), а також інших відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства. Рецензування висновків проводять співробітники НДУСЕ, які мають кваліфікацію судового експерта з тієї експертної спеціальності, за якою складено поданий на рецензування висновок, та не менше ніж трирічний стаж експертної роботи. Таким чином, суд критично оцінює наданий стороною відповідача та складений на її замовлення висновок фахівця недержавної установи - ТОВ Київська незалежна судово-експертна установа від 17.10.2022 № 3239, оскільки він не відповідає Порядку проведення рецензування висновків судових експертів, затвердженому Наказом Міністерства юстиції України від 03.02.2020 № 335/5, виконаний поза процедурою, передбаченою Порядком, особою, яка не має відповідної кваліфікації судового експерта, освіти та яка не попереджалася про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України. Ненадання експертом відповідей на деякі питання, поставлені перед ним, зумовлені обставинами, описаними у дослідницькій частині висновку, яким судом надана оцінка, зокрема, неможливість встановити, чи спричинені збитки, завдані квартирі позивача, саме внаслідок залиття/підтікання з квартири відповідача та чи могла відповідач попередити таке залиття, обумовлене відсутністю пошкоджень санітарно-технічних систем у квартирі відповідача станом на час огляду експертом квартири відповідача. Разом з тим, висновок експерта, як того вимагають положення ЦПК України, оцінено судом разом з іншими наявними у справі доказами у їх сукупності, а тому відсутність відповідей на вказані вище питання не спростовує інших висновків, зроблених експертом, та не свідчить про те, що вказаний висновок є неналежним та недопустимим доказом у справі. Суд також не бере до уваги показання свідків [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , надані ними суду у нотаріальній конторі та посвідчені приватними нотаріусами, оскільки такого порядку надання показань свідків ЦПК України не передбачено. Зокрема, ст.ст. 90-93 ЦПК України встановлений спеціальний порядок допиту свідків, що передбачає виклик свідків у судове засідання з наданням права задати питання свідкам усім учасникам справи. Відповідно до ч. 2, 3 ст. 67 ЦПК України свідок зобов`язаний з`явитися до суду за його викликом у визначений час і дати правдиві показання про відомі йому обставини. За відсутності заперечень учасників справи свідок може брати участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд може дозволити свідку брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції незалежно від заперечень учасників справи, якщо свідок не може з`явитися до суду через хворобу, похилий вік, інвалідність або з інших поважних причин. У разі неможливості прибуття до суду та участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції за викликом суду свідок зобов`язаний завчасно повідомити про це суд. Надання показань свідків шляхом посвідчення їх у нотаріуса не сприяє всебічному забезпеченню права учасників справи поставити питання свідкам стосовно обставин справи, що суперечить приписам ст.43 ЦПК України. Таким чином, відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири [ADDRESS] , хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. З огляду на вищевикладене, суд приходить до переконання про доведеність того факту, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з вини власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . Вирішуючи питання щодо розміру завданої майнової шкоди, суд приймає до уваги висновок експерта Київського НДІСЕ № 17165/21-43 від 13.05.2022 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у даній справі, який відповідає вимогам ст. 102 ЦПК України та відповідно до якого розмір матеріальної шкоди, завданої власнику в результаті пошкодження оздоблення його квартири [ADDRESS] після залиття, яке трапилось 07.11.2020, станом на час проведення дослідження становить 15702,00 грн. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Таким чином, встановивши, що матеріалами справи доведено завдану шкоду, протиправність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між ними, що призвело до залиття [ADDRESS] , суд приходить висновку, що завдана майнова шкода підлягає відшкодуванню відповідачем. Щодо стягнення з відповідача завданої позивачеві моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений позивачем - 150000,00 грн., вимогам розумності та справедливості не відповідає. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд погоджується з доводами позивача [PERSON] , що внаслідок залиття квартири, належної йому, він зазнав душевних страждань у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача щодо нього, переніс емоційне напруження, що тягне за собою в своїй сукупності психологічний дискомфорт і моральні переживання, які погіршили його звичний спосіб життя, призвели до порушення душевної рівноваги, що вимагає від нього додаткових витрат часу, залучення душевних та матеріальних зусиль. При визначенні розміру моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які останній зазнав в результаті залиття квартири, тяжкість вимушених змін у його життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем моральна шкода в розмірі 150000,00 грн. є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в частині розміру моральної шкоди у сумі 15000 грн., у зв`язку з чим позов в цій частині підлягає задоволенню частково. На підставі встановлених обставин та досліджених доказів, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Розподіл судових витрат суд здійснює відповідно до ст. 141 ЦПК України, а тому з відповідача на користь позивача підлягають стягенню витрати по сплаті судового збору у розмірі 307,02 грн., пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст. 141 ЦПК України витрати позивача, пов`язані з проведенням оцінки майнової шкоди ПП «Експертзабезпечення» у розмірі 3300,00 грн., суд покладає на позивача [PERSON] ; витрати відповідача по проведенню судової будівельно-технічної експертизи - на відповідача [PERSON] .

Outcome: partial