Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~ 22.05.2023 року керівник Вознесенської\~окружної прокуратури\~Миколаївської області звернулася в суд з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Єланецька селищна рада Миколаївської області до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих кримінальним правопорушенням. Свої вимоги мотивує тим, що 10.11.2022 року [PERSON] , з метою незаконної порубки лісу, взявши з собою заготовлену бензинову пилу "Grunhelm", у ранковий час прибув до захисного насадження, яке розташоване неподалік с. Братолюбівка Єланецької селищної ради Вознесенського району Миколаївської області, де самовільно, всупереч встановленого законом порядку, без отримання лісорубного квитка, за допомогою вищевказаної бензопили в одному місці вказаної лісополоси, яка має географічну координати 47.71789, 31.99461 99461 незаконно спиляв 3 сироростучих дерев породи "Ясен" діаметром на пні 53 см., 50 см., 54 см., шляхом їх повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання, які виконували захисну протиерозійну функцію, чим заподіяв навколишньому середовищу істотну шкоду на загальну суму 45114,25 грн. Вироком Єланецького районного суду Миколаївської області від 28.02.2023 року відповідача визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за вищевказаних обставин та призначено покарання у вигляді 1 року обмеження волі з іспитовим строком 1 рік. Вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував, а тому керівник Вознесенської\~окружної прокуратури\~Миколаївської області просила суд стягнути з відповідача [PERSON] шкоду, завдану кримінальним правопорушенням у сумі 45114,25 грн. Ухвалою від 01.06.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Прокурор у підготовчому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх повністю. Відповідач у підготовчому засіданні позов визнав у повному обсязі. Представники позивача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача у підготовче засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Згідно положень\~ч.ч.\~3,4\~ст.\~200\~ЦПК України\~за результатами\~підготовчого провадження\~суд ухвалює\~рішення у\~випадку визнання\~позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому\~статтями 206\~цього Кодексу. Відповідно до\~ч.ч.\~1,\~4\~с.\~206\~ЦПК України\~відповідач може\~визнати позов\~на будь-якій\~стадії провадження\~у справі,\~зазначивши про\~це в\~заяві по\~суті справи\~або в\~окремій письмовій\~заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Вислухавши прокурора, відповідача, вивчивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, враховуючи те, що відповідач у підготовчому засіданні визнав позов у повному обсязі та таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про можливість ухвалення рішення у підготовчому засіданні. Так, згідно зі ст. 66 Конституції України\~кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України). Відповідно до ч. 1\~ст.\~4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як визначено у частинах 2, 3\~ст. 1 ЛК України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Заготівля деревини може здійснюватися у порядку спеціального використання лісових ресурсів (ч. 1\~ст. 67 ЛК України). Спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно (ч. 1\~ст. 69 ЛК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 105 ЛК України\~порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Зокрема, відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у\~\~незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Як вбачається\~з матеріалів\~справи,\~ 10.11.2022\~року відповідач\~ [PERSON] \~з метою\~незаконної порубки\~лісу,\~взявши із\~собою раніше\~заготовлену бензинову\~пилу «Grunhelm»,\~у ранковий\~час прибув\~до захисного\~насадження,\~яке розташоване\~неподалік с.\~Братолюбівка Вознесенського\~району Миколаївської\~області,\~де самовільно,\~без передбаченого\~законом дозволу\~та лісорубного\~квитка,\~усвідомлюючи протиправність\~своїх дій,\~усвідомлюючи суспільно-небезпечний\~характер своїх\~дій,\~передбачаючи їх\~суспільно небезпечні\~наслідки та\~бажаючи їх\~настання,\~з використанням\~бензопили «Grunhelm»\~у лісополосі,\~яка має\~географічні координати\~47,71789,\~31,99461\~99461\~незаконно спиляв\~3\~сироростучих дерева\~породи «Ясен»\~діаметром на\~пні 53\~см,\~50\~см,\~54\~см шляхом\~їх повного\~відокремлення від\~кореня у\~спосіб спилювання,\~які виконували\~захисну протиерозійну\~функцію (а. с. 13-16). Вироком Єланецького районного суду Миколаївської області відповідача визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, за вищевказаних обставин та призначено покарання у вигляді у вигляді 1 року обмеження волі з іспитовим строком 1 рік (а. с. 13-16). Згідно висновку експерта № 22-1142 судово-економічної експертизи від 01.12.2022 року за матеріалами кримінального провадження, внесеного 10.11.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022152170000235 розрахунку шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту дерев породи "Ясен" в лісопосадці неподалік с.\~Братолюбівка Вознесенського\~району Миколаївської\~області вищевказаними діями відповідача завдано шкоду у сумі 45114,25 грн. (а. с. 17-23). В судовому засіданні встановлено, що вищевказану істотну шкоду відповідач у добровільному порядку не відшкодував. Так, статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно\~ст.107 ЛК України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Відповідно до\~ст.22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила, або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. В силу\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно із ч.ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказаними нормами закону встановлені загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань. Таким чином, для встановлення обставин, чи є підстави для настання відповідальності за спричинення майнової та моральної шкоди необхідні: наявність шкоди, протиправне діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вина останнього в її заподіянні. В силу вимог ч. 3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. 2\~ст. 77 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1\~ст. 76 ЦПК України). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ч. 2\~ст. 76 ЦПК України). Докази у цивільному процесі мають бути належними та допустимими. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування ч. 1\~ст. 77 ЦПК України). Факт заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу, винна поведінка відповідача, яка знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку із заподіянням шкоди підтверджуються вказаним вище вироком Єланецького районного суду Миколаївської області від 28.02.2023 року і становить 45114,25 грн. Розмір збитків, заподіяних державі вищевказаними діями відповідача, підтверджується висновком експерта, внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту дерев породи "Ясен" в лісопосадці неподалік с. Братолюбівка Вознесенського району Миколаївської області. За такого, суд приходить до висновку про доведеність факту заподіяння шкоди державі незаконною порубкою трьох сироростучих дерев породи "Ясен" з вини відповідача, а тому є підстави для покладення на відповідача обов`язку із відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням у розмірі 45114,25 грн. Оскільки, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог, то у відповідності до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягають стягненню 2684 грн. судового збору. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved