Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-02 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, зазначивши, що [INFO] помер її рідний дядько [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина за законом. Вона у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини не подала через те, що їй не було відомо про наявність майна у дядька. Просила визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Позивач просив розгляд справи провести у його відсутність, подавши письмову заяву. Представник Коростенської міської ради про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Дослідивши письмові матеріалами справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне: судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . На підтвердження родинного зв`язку померлого [PERSON] з нею як двоюрідною племінницею надала копії документів, які підтверджують, що її дівоче прізвище [PERSON] , її батьком є [PERSON] [INFO] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] , які мали ще одного сина [PERSON] , [INFO] . Отже, позивач як двоюрідна племінниця (дочка рідного брата) є спадкоємцем померлого [PERSON] за законом п`ятої черги. Відповідно до ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України // затв. наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 зі змінами (далі:Порядок). Відповідно до вказаного Порядку (розділ 2 глава 10 п.3.3,3.4,3.5,3.6,3.11,3.15,3.23), заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Не допускається приймати заяви про прийняття спадщини, складеної від імені спадкоємців їх представниками, що діють на підставі довіреностей . Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу. Аналіз вище вказаних норм Порядку свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Згідно ст.1272,ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно інформації від нотаріуса, після смерті [PERSON] , спадкова справа не заводилась, спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не звертались, на час смерті він проживав в КУ "Коростенський геріатричний пансіонат для ветеранів вйни та праці" Житомирської обласної ради. Позивач звернулась до нотаріуса щодо спадкування майна [PERSON] , який помер у 2007 році, у 2023 році, тобто за минуванням 15 років з часу смерті. На обгрунтування поважності причин пропуску строку прийняття спадщини позивачка взагалі не надала доказів причин поважності пропуску. За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не подано доказів поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщии, тому позовні вимоги як необгрунтовані задоволенню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed