Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-11 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до П`ятихатської міської ради Кам`янського району Дніпропетровської області, П`ятихатської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове майно, до складу якого входить квартира [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким належну їй квартиру заповіла їй. Коли звернулась до П`ятихатської державної нотаріальної контори з питанням отримання свідоцтва про право на спадщину, отримала відмову, з посиланням на те, що нею пропущений строк подачі заяви про прийняття спадщини. Просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, так як пропустила його з поважної причини, оскільки дізналася про заповіт уже після сплину 6-місячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву з проханням справу розглядати за її відсутносі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і на підставах викладених в позовній заяві. Відповідач П`ятихатська міська рада Кам`янського району Дніпропетровської області свого представника в судове засідання не направили, надали до суду листа з проханням справу розглядати за відсутності їх представника/а.с.45/. Відповідач П`ятихатська державна нотаріальна контора Кам`янського району про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали до суду листа з проханням справу розглядати за відсутності їх представника/а.с.44/. За таких обставин, оскільки сторони в судове засідання не з`явились, про час і місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, суд вважає, що судове засідання можливо провести без їх участі, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч. 2\~ ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. [INFO] в смт. Лихівка Кам`янського району Дніпропетровської області померла [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про смерть/а.с.5/. Після її смерті залишилось спадкове майно, до складу якого входить квартира [ADDRESS] , про що свідчить копія свідоцтва про право власності на житло /а.с.7/. За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений начальником відділу надання соціальних та адміністративних послуг виконавчого комітету Лихівської селищної ради Кривонос К.М., яким належну їй квартиру [ADDRESS] заповіла [PERSON] , про що свідчить копія заповіту/а.с.4/. Згідно з копією спадкової справи № 68/2023 до майна померлої [PERSON] \~позивач [PERSON] 25 квітня 2023 року звернулася до П`ятихатської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] /а.с. 31-39/. 26 квітня 2023 року державним нотаріусом П`ятихатської державної нотаріальної контори Новенком С.В. позивачу [PERSON] відмовлено у видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропущенням нею шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини/а.с.17/. Положеннями статей 1216, 1217\~Цивільного кодексу\~України (ЦК - України), чинного на час виникнення спірних правовідносин, визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з частинами 1 та 2 статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 цього Кодексу). Відповідно до частини 1 статті 1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 1 статті 1269\~ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. У частині 1 статті 1270\~ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1 статті 1272 ЦК України). Згідно з частиною 3 статті 1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від\~30\~травня 2008\~року №7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Крім того, перелік підстав для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, не є вичерпним. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17. Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах. Таким чином, [PERSON] після смерті [PERSON] у встановлений строк до нотаріальної контори з питанням прийняття спадщини не звернулась, так як не бул обізнана про існування заповіту. Суд вважає причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною, що і дає підстави для задоволення позову.

Outcome: approved