Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-13 00:00:00

Перший заступник керівника Стрийської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного агентства у Львівській області, Стрийської міської ради звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] , [PERSON] , на користь держави в особі Стрийської міської ради - 49742,00 грн. в рахунок відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу внаслідок вилову водних біоресурсів та сплаченого судового збору. В обґрунтування позову покликається на те,\~що постановою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2021 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн. без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є його приватною власністю, та добутих водних живих ресурсів. Судом достовірно встановлено і зазначено в постанові, що 21.10.2021 о 13:00 год. [PERSON] разом із ще двома особами, відносно яких складено протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.4 ст.85 КУпАП, з водойми, розташованої неподалік с.Лани-Соколівські Стрийського району Львівської області, здійснював вилов риби, а саме товстолоба, білого амура та коропа, забороненим знаряддям лову - сіткою-волоком (матеріал-нитки) довжиною близько 25 м, з вічками 20x20 мм, чим порушив вимоги ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» та пункту 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19. Внаслідок такого незаконного добування цінного виду водних біоресурсів, до котрих, з-поміж іншого, відноситься білий амур, у кількості чотирнадцяти екземплярів, чим було заподіяно матеріальні збитки у загальному розмірі 49 742 грн. Разом з тим, у постанові Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2021 у справі № 456/5921/21 зазначено, що уповноваженою посадовою особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення, не було у повній мірі з`ясовано та не перевірено у належний спосіб, чи відноситься водойма, де здійснювався вилов риби, до водних об`єктів, котрі належать до спеціального використання, та чиєю власністю є наявні там гідроспоруди й об`єкти нерухомості, як і чиєю власністю вважається виловлена у цій водоймі риба. З цих міркувань питання про відшкодування [PERSON] заподіяної майнової шкоди у загальному розмірі 49 472 грн. під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішено. Крім того, шкода заподіяна солідарно, а тому питання про її стягнення може бути вирішене виключно у порядку цивільного судочинства. Крім того, постановою Стрийського міськрайонного суду Львівської області 21.12.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є його приватною власністю, та добутих водних живих ресурсів. Судом достовірно встановлено і зазначено в постанові, що 21.10.2021 о 13:00 год. [PERSON] , перебуваючи на водоймі, розташованій неподалік с. Лани Соколівські Стрийського району Львівської області, разом з шести іншими особами, здійснював вилов риби, а саме білого амура забороненим знаряддям лову сіткою волоком довжиною близько 25 м, чим порушив вимоги пункту 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, вчинивши правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Внаслідок такого незаконного добування цінного виду в біоресурсів, до котрих, відноситься білий амур у кількості 14 екземплярів, було заподіяно матеріальні збитки на загальну суму 49742 грн. Разом з тим, у постанові Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.202, у справі № 456/5922/21 зазначено, що посадовою особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення, не було у повній мірі з`ясовано та не перевірено у належиний спосіб чи відноситься водойма, де здійснювався вилов риби, до водних об`єктів котрі належать до спеціального використання, у чиєму користуванні вона перебуває, та чиєю власністю вважається виловлена у цій водоймі риба. З цих міркувань питання про відшкодування [PERSON] заподіяної майнової шкоди у загальному розмірі 49472 грн. під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішено. Крім того, шкода заподіяна солідарно, а тому питання про її стягнення може бути вирішене виключно у порядку цивільного судочинства. \~ \~ \~ \~ Згідно листа виконавчого комітету Стрийської міської ради від 11.02.2022, у добровільному порядку [PERSON] , [PERSON] , не відшкодовано шкоду в розмірі 49472 грн. Розмір шкоди, заподіяної державі (навколишньому природному середовищу) незаконним виловом водних біоресусрів, розрахований згідно з Додатком №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування, збирання або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України» (далі - Постанова КМУ № 1209 від 21.1 1.201 1), і становить 49 742 грн. Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області на адресу [PERSON] та [PERSON] , скеровано листи від 09.02.2022 відповідно № 1-7-19/164-22, № 1-7-19/165-22 те № 1-7-19/166-22 щодо необхідності сплати до місцевого бюджету Стрийської територіальної громади заподіяної ними шкоди. Однак, відповідачами вказані листи залишені без відповіді і шкоду на даний час не відшкодовано. Моніторингом сайту Департаменту екології та природних ресурсів Львівської обласної державної адміністрації https://deplv.gov.ua/karta-vodnyh-obyektiv/ щодо проінвентаризованих у 2021 році площинних водних об`єктів Львівської області встановлено, що на території Стрийської територіальної громади в с.Лани-Соколівські, Стрийського району, Львівської області знаходиться 5 рибогосподарських технологічних водойм (5 ставків) заплавного типу, розташованих на річці без назви (р.Нечич) площею водного дзеркала 30 га. Гідроспоруди цих ставків перебувають у приватній власності [PERSON] . Ставки знаходяться на земельній ділянці державної власності з кадастровим номером 4625385600:04:000:0001. Користувач земельної ділянки під водним об`єктом, орендар водного об`єкта, орендодавець, договір, за яким орендується водний об`єкт, відсутні. Земельна ділянка державної власності з кадастровим номером 4625385600:04:000:0001 площею 45,1880 га відноситься до категорії земель водного фонду і має цільове призначення 10.07 для рибогосподарських потреб. Рішенням сесії Стрийської міської ради від 23.12.2021 № 834 громадянці [PERSON] лише надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) на земельну ділянку загальною площею 45,1880 га (кадастровий номер 4625385600:04:000:0001) для ведення рибного господарства, яка знаходиться за адресою: с. Лани Соколівські, Стрийський район, Львівська область на території Стрийської міської ради. Крім цього, моніторингом сайту Державного агентства водних ресурсів України щодо переліку дозволів на спеціальне водокористування встановлено, що [PERSON] такий дозвіл не видавався. З листа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області від 05.11.2021 № 1-7-17/1448-21 вбачається, що на зазначених водних об`єктах діяльність у сфері аквакультури не здійснюється. Таким чином, з врахуванням того, що в с.Лани-Соколівські, Стрийського району, Львівської обласні 5 рибогосподарських технологічних водойм ( 5 ставків) заплавного типу, розташованих на річці без назви (р.Нечич) площею водного дзеркала 30 га, не закріплені за окремими особами та дозвіл на спеціальне водокористування громадянці [PERSON] як власнику гідроспоруд не видавався, слід вважати, що їх експлуатація відповідачами (здійснення вилову риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19, забороненим знаряддям лову) проводилася в порядку загального водокористування. Таким чином факт заподіяння відповідачами шкоди внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу встановлений постановами Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2021 у справах про адміністративне правопорушення №456/5921/21 та №456/5922/21, не підлягає доказуванню і належним чином підтверджує вину відповідачів у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу. Крім цього, розмір шкоди, заподіяної державі (навколишньому природному середовищу) незаконним виловом водних біоресурсів підтверджується розрахунком збитків про величину заподіяної шкоди внаслідок незаконного рибного промислу. В судове засідання прокурор Стрийської окружної прокуратури Романів О.В. не з`явився, однак подав на адресу суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити у його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник Стрийської міської ради в судове засідання не з`явився, однак подав до суду клопотання, в якому просив розгляд справи проводити без участі представника Стрийської міської ради та вказав, що Стрийська міська рада позовні вимоги прокуратури підтримує. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного агентства у Львівській області в судове засідання не з`явився, однак заступником начальника Управління Державного агентства меліорації та рибного агентства у Львівській області подано до суду клопотання, згідно якого просив розгляд справи проводити без участі представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , та їхній представник [PERSON] , в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили, хоча належним чином повідомлялись про розгляд справи, відзиву не надали. Крім того, про призначення судових засідань відповідачі повідомлялось шляхом здійснення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України про виклик відповідачів в судові засідання на підставі ст. 128 ЦПК України, а тому суд вважає за можливе проводити розгляд справи у їхньої відсутності на підставі документів та доказів, що є в матеріалах справи. Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов\~першого заступника керівника Стрийської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного агентства у Львівській області, Стрийської міської ради до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування збитків, завданих державі незаконним добуванням водних біоресурсів,\~слід задоволити з наступних підстав. Згідно зі\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду. Згідно зі\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України (частина друга\~статті 19 Конституції України). Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec(2012)11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятій 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права. Згідно із\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Відповідно до ч.3\~ст.56 ЦПК України\~у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. ЄСПЛ звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, у тих випадках, коли відповідне правопорушення зачіпає інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, § 35). Суд звертає увагу, що Управлінням Державного агентства меліорації та рибного агентства у Львівській області та Стрийською міською радою не вжито жодних заходів, в тому числі, представницького характеру, щодо стягнення суми відшкодування шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, що свідчить про неналежне здійснення ними захисту інтересів держави. Таким чином, підставою представництва прокурором інтересів Управління Державного агентства меліорації та рибного агентства у Львівській області та Стрийської міської ради у даних спірних правовідносинах є порушення інтересів держави, нездійснення захисту інтересів держави та самоусунення від виконання своїх повноважень суб`єктом владних повноважень. На виконання вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» листом від 04.02.2022 №14.57/05-42-837 вих-22 Стрийська окружна прокуратура звернулася до Стрийської міської ради та просила повідомити, чи вживалися радою заходи щодо стягнення з відповідачів шкоди, заподіяної незаконним добуванням водних біоресурсів. Згідно з листом від 14.02.2022 №3.17/14-2 виконавчого комітету Стрийської міської ради, остання жодних заходів не вживала щодо стягнення з відповідачів шкоди, заподіяної незаконним добуванням водних біоресурсів, що свідчить про бездіяльність органу місцевого самоврядування в частині стягнення на користь держави шкоди, заподіяної незаконним добуванням водних біоресурсів. Листом від 04.02.2022 № 14.57/05-42-833 вих-22 Стрийська окружна прокуратура звернулася до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області та просила повідомити, чи вживалися Управлінням заходи щодо стягнення з відповідачів шкоди, заподіяної незаконним добуванням водних біоресурсів. Листом від 11.02.2022 №1-7-17/180-22 Управлінням повідомлено прокуратуру про скерування на адресу відповідачів листи-претензій і про те, що у випадку несплати ними збитків у добровільному порядку матеріали будуть скеровані прокуратурі для заявлення позовів в інтересах Управління. Листом від 04.04.2022 № 14.57/05-42-1643 вих-22 Стрийська окружна прокуратура повторно звернулася до Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області та просила повідомити чи відшкодовано відповідачами збитки в добровільному порядку і чи вживалися правлінням заходи щодо стягнення з відповідачів шкоди, заподіяної незаконним добуванням водних біоресурсів. Як вбачається з листа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області від 07.04.2022 № 1-3-17/339-22, Управлінням повідомлено, що Відповідачами матеріальні збитки у розмірі 49742 грн. не сплачені і позов до відповідачів про стягнення шкоди, заподіяної незаконним виловом водних біоресурсів, не пред`являвся. Вищевказане є підставою для представництва прокуратурою інтересів держави в суді в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області та Стрийської міської ради як органу, уповноваженого захищати інтереси держави у спірних правовідносинах, а тому прокурор правомірно звернувся до суду із вказаним вище позовом. Як закріплено у ч. 4 ст. 10 ЦПК України та\~ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права. Відповідно до\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року, яка є невід`ємною частиною національного законодавства держави Україна, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. Принцип справедливості судового розгляду в окремих рішеннях Європейського Суду з прав людини трактується як належне відправлення правосуддя, право на доступ до правосуддя, рівність сторін, змагальний характер судового розгляду справи, обґрунтованість судового розгляду тощо. Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 4\~ст. 82 ЦПК України\~обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Згідно із ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У свою чергую, критерії належності, допустимості, достовірності та достатності доказі регламентовані статтями 77-80 ЦПК України. Згідно ч. 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Статтею 264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин. Дотримуючись положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року, а також виходячи із наведених вище норм національного процесуального законодавства, суд, перевіряючи порушення прав позивача та вплив на інтереси третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, а також причетність відповідача до такого порушення прав позивача й вплив на інтереси третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, за пред`явленими позовними вимогами цивільного характеру, встановив наступне. В судовому засіданні встановлено. Постановами Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2021 [PERSON] , та [PERSON] , які набрали законної сили, притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст.85 КУпАП. У постанові від 21.12.2021 про притягнення [PERSON] , за ч. 4 ст. 85 КУпАП, зазначено, що 21.10.2021 о 13:00 год. [PERSON] разом із ще двома особами, відносно яких складено протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.4 ст.85 КУпАП, з водойми, розташованої неподалік с.Лани-Соколівські Стрийського району Львівської області, здійснював вилов риби, а саме товстолоба, білого амура та коропа, забороненим знаряддям лову - сіткою-волоком (матеріал-нитки) довжиною близько 25 м, з вічками 20x20 мм, чим порушив вимоги ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ» та пункту 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19. Внаслідок такого незаконного добування цінного виду водних біоресурсів, до котрих, з-поміж іншого, відноситься білий амур, у кількості чотирнадцяти екземплярів, чим було заподіяно матеріальні збитки у загальному розмірі 49 742 грн. Крім того, у постанові Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2021 у справі № 456/5921/21 зазначено, що уповноваженою посадовою особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення, не було у повній мірі з`ясовано та не перевірено у належний спосіб, чи відноситься водойма, де здійснювався вилов риби, до водних об`єктів, котрі належать до спеціального використання, та чиєю власністю є наявні там гідроспоруди й об`єкти нерухомості, як і чиєю власністю вважається виловлена у цій водоймі риба. З цих міркувань питання про відшкодування [PERSON] заподіяної майнової шкоди у загальному розмірі 49 472 грн. під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішено. Крім того, шкода заподіяна солідарно, а тому питання про її стягнення може бути вирішене виключно у порядку цивільного судочинства. 21.12.2021 постановою Стрийського міськрайонного суду Львівської області [PERSON] , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 грн. без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є його приватною власністю, та добутих водних живих ресурсів. Судом достовірно встановлено що 21.10.2021 о 13:00 год. [PERSON] , перебуваючи на водоймі, розташованій неподалік с. Лани Соколівські Стрийського району Львівської області, разом з шести іншими особами, здійснював вилов риби, а саме білого амура забороненим знаряддям лову сіткою волоком довжиною близько 25 м, чим порушив вимоги пункту 3.15. Правил любительського та спортивного рибальства, вчинивши правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Внаслідок такого незаконного добування цінного виду в біоресурсів, до котрих, відноситься білий амур у кількості 14 екземплярів, було заподіяно матеріальні збитки на загальну суму 49742 грн. У постанові Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.202, у справі № 456/5922/21 зазначено, що посадовою особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення, не було у повній мірі з`ясовано та не перевірено у належиний спосіб чи відноситься водойма, де здійснювався вилов риби, до водних об`єктів котрі належать до спеціального використання, у чиєму користуванні вона перебуває, та чиєю власністю вважається виловлена у цій водоймі риба. З цих міркувань питання про відшкодування [PERSON] заподіяної майнової шкоди у загальному розмірі 49472 грн. під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не вирішено. Крім того, шкода заподіяна солідарно, а тому питання про її стягнення може бути вирішене виключно у порядку цивільного судочинства. Розмір шкоди, заподіяної відповідачами визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», та відповідно до довідки, виданої Управлінням Державного агентства рибного господарства у Львівській області, становить 49742,00 грн. 09.02.2022 року позивач надіслав відповідачам вимоги про відшкодування завданої майнової шкоди, однак такі не виконано. Відповідно до ст.11 Закону України «Про тваринний світ» державне управління та регулювання у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, уповноважені центральні органи виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, до яких належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, інші уповноважені органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень. \~Органам місцевого самоврядування законами можуть бути надані окремі повноваження органів виконавчої влади у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства (п.1 Положення про Державне агентство рибного господарства України затвердженого постановою Кабінету Міністрів України\~від 30 вересня 2015 р. № 895). Львівський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагенства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується. Повноваження Львівського рибоохоронного патруля поширюються на Львівську область, територію та акваторії водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством (п. 1 Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області, затвердженого Наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 року №229). Згідно з ст.10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно зі ст. 324 ЦК України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. \~Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених\~Конституцією України. \~Кожен громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності Українського народу відповідно до закону. Відповідно до\~ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів"\~водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених\~Конституцією України\~та законами України. Відповідно до\~ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища"\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до\~ст. 20 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів"\~шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Ураховуючи наведене, з відповідачів на користь Стрийської міської ради слід солідарно стягнути завдану ними майнову шкоду у розмірі 49742,00 грн. Слід зазначити, що судом не береться до уваги твердження представника відповідачів, про те що, водні об`єкти, в яких здійснювався вилов риби, перебуває у користуванні приватної особи, оскільки таке твердження спростовується матеріалами справи з яких вбачається, що моніторингом сайту Департаменту екології та природних ресурсів Львівської обласної державної адміністрації https://deplv.gov.ua/karta-vodnyh-obyektiv/ щодо проінвентаризованих у 2021 році площинних водних об`єктів Львівської області встановлено, що на території Стрийської територіальної громади в с.Лани-Соколівські, Стрийського району, Львівської області знаходиться 5 рибогосподарських технологічних водойм (5 ставків) заплавного типу, розташованих на річці без назви (р.Нечич) площею водного дзеркала 30 га. Гідроспоруди цих ставків перебувають у приватній власності [PERSON] . Ставки знаходяться на земельній ділянці державної власності з кадастровим номером 4625385600:04:000:0001. Користувач земельної ділянки під водним об`єктом, орендар водного об`єкта, орендодавець, договір, за яким орендується водний об`єкт, відсутні. Земельна ділянка державної власності з кадастровим номером 4625385600:04:000:0001 площею 45,1880 га відноситься до категорії земель водного фонду і має цільове призначення 10.07 для рибогосподарських потреб. Рішенням сесії Стрийської міської ради від 23.12.2021 № 834 громадянці [PERSON] лише надано дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) на земельну ділянку загальною площею 45,1880 га (кадастровий номер 4625385600:04:000:0001) для ведення рибного господарства, яка знаходиться за адресою: с. Лани Соколівські, Стрийський район, Львівська область на території Стрийської міської ради. Крім цього, моніторингом сайту Державного агентства водних ресурсів України щодо переліку дозволів на спеціальне водокористування встановлено, що [PERSON] такий дозвіл не видавався. З листа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області від 05.11.2021 № 1-7-17/1448-21 вбачається, що на зазначених водних об`єктах діяльність у сфері аквакультури не здійснюється. Таким чином, з врахуванням того, що в с.Лани-Соколівські, Стрийського району, Львівської обласні 5 рибогосподарських технологічних водойм ( 5 ставків) заплавного типу, розташованих на річці без назви (р.Нечич) площею водного дзеркала 30 га, не закріплені за окремими особами та дозвіл на спеціальне водокористування громадянці [PERSON] як власнику гідроспоруд не видавався, слід вважати, що їх експлуатація відповідачами (здійснення вилову риби з порушенням Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19, забороненим знаряддям лову) проводилася в порядку загального водокористування. Таким чином факт заподіяння відповідачами шкоди внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу встановлений постановами Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 21.12.2021 у справах про адміністративне правопорушення №456/5921/21 та №456/5922/21, не підлягає доказуванню і належним чином підтверджує вину відповідачів у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу. Відповідно до п. 1 ч.2\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідачів на користь позивача слід стягнути по 1240,50 грн. сплаченого судового збору.

Outcome: approved