Jurisdiction: civil
Date: 2023-07-03 00:00:00

У березня 2023 року позивач звернулася до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Харківської міської ради, третя особа [PERSON] , про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову позивач зазначила, що вона є внучкою та спадкоємцем [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 09.01.2001 року [PERSON] отримала у спадщину житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Батько позивачки - [PERSON] помер раніше її баби [PERSON] - [INFO] . Позивачка є внучкою [PERSON] і її спадкоємцем першої черги за правом представлення після смерті батька - [PERSON] . Станом на час смерті [PERSON] була одна зареєстрована в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . 05.09.2013 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Г.І., за реєстровим №3864, за яким [PERSON] на випадок смерті зробила розпорядження, все своє майно заповіла в рівних частках кожному - [PERSON] та [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є позивачка, [PERSON] та її брат [PERSON] . Позивачка вказує, що спадкова справа не заводилась, інші спадкоємці не подавали заяви про прийняття спадщини. Після смерті [PERSON] , [INFO] позивач планувала у межах шестимісячного строку прийняття спадщини звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини у м. Харкові із заявою про прийняття спадщини, однак 24.02.2022 року Російська федерація здійснила збройну агресію по відношенню до України. З 24.02.2022 року до теперішнього часу позивач постійно знаходилася в м. Харкові. У межах шестимісячного строку прийняття спадщини позивач зверталася усно до нотаріуса щодо консультації щодо порядку прийняття спадщини в умовах воєнного часу, та нотаріус повідомила їй, що Спадковий реєстр не працює, а в відповідно до п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. З 24.02.2022 року м. Харків піддавався постійним обстрілам Російською федерацією із застосуванням артилерії РСЗВ та ракет, бомбардуванням авіацією, та м. Харків безпосередньо знаходилось в районі проведення воєнних (бойових) дій. Позивач вказує, що у зв`язку з постійними обстрілами м. Харкова, в тому числі району, де знаходився її будинок за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з загрозою для свого життя та здоров`я, вона не могла звернутись до нотаріуса в межах шести місячного строк для прийняття спадщини з заявою про прийняття спадщини, так як виходити з будинку, пересування по місту було небезпечно; протягом 2022 року у неї погіршилось здоров`я, була загальна слабкість організму, погане самопочуття, у зв`язку з чим вона мало пересувалась та майже завжди знаходилась в квартирі. 13.02.2023 року позивач завернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніної Т.А., та нотаріусом їй було роз`яснено, що вона не може прийняти її заяву про відкриття спадщини та відкрити і зареєструвати спадкову справу після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини, для захисту своїх прав з метою спадкування після померлої [PERSON] їй необхідно звернутись до суду. Позивач вказує, що первинна редакція п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 р. передбачала, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану. Згідно з п. 3 постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, відповідно строк для подання заяви про прийняття спадщини становив до 23.08.2022 року. Згідно Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23.08.2022 року, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 вiд 25.04.2022 р. Харківська міська територіальна громада розташована в районі проведення воєнних (бойових) дій. Позивач вказує, що знаходження в районі проведення воєнних (бойових) дій є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини; звітами про обстановку в місті Харківської міської ради підтверджується, що м. Харків, з першого дня війни систематично обстрілювали ворожі війська, від таких обстрілів були потерпілі з ушкодженнями здоров`я та загиблі. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.03.2023 року відкрито провадження по даній справі в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судове засідання. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 07.03.2023 року було витребувано у Департаменту реєстрації Харківської міської ради дані про те, за якою адресою було зареєстрованим місце проживання [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , проживала за адресою: [ADDRESS] , станом на 23.10.2021 року; дані чи були інші особи зареєстрованими станом на 23.10.2021 року за адресою реєстрації місця проживання [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 06.06.2023 року було поновлено Харківській міській раді пропущений процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву, підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Від представника відповідача Харківської міської ради Гевел І.А. 01.06.2023 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просив поновити пропущений строк для подання відзиву, прийняти відзив на позовну заяву, відмовити в задоволенні позову та розглянути справу без його участі. Від представника позивача до суду 05.06.2023 року надійшла відповідь на відзив в порядку ст.179 ЦПК України. У судовому засідання представник позивача не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позові. Представник відповідача Харківської міської ради до судового засідання не з`явився, у відзиві на позов просив розглянути справу без участі Третя особи [PERSON] до судового засідання не з`явився, через підсистему Електронний суд подав заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, встановив наступні факти та наступні правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла баба позивачки - [PERSON] [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] від 26.10.2021 року. Батько позивача [PERSON] - [PERSON] помер раніше її баби [PERSON] - [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] від 26.07.2000 року. Позивач [PERSON] є внучкою померлої [PERSON] та її спадкоємцем першої черги за правом представлення після смерті батька - [PERSON] , що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження, серія [NUMBER] від 20.01.1981 року, свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] від 12.03.2005 року, свідоцтвом про народження, серія [NUMBER] від 19.07.1958 року. На момент смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Інші особи на момент смерті [PERSON] за вказаною адресою зареєстровані не були, що підтверджується листом Департаменту реєстрації Харківської міської ради. 05.09.2013 року [PERSON] склала заповіт, який посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Г.І. за реєстровим №3864, за яким [PERSON] на випадок її смерті зробила розпорядження, все її майно заповіла в рівних частках кожному: [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією заповіту від 05.09.2013 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мороз Г.І. за №3864 та копією Витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі №35033002 від 05.09.2013 року про реєстрацію заповіту. Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом, серія АВН №158869 від 09.01.2001 року, яке зареєстроване у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» за реєстровим №53622 від 17.09.2001 року померла [PERSON] була власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями першої черги за законом та заповітом після смерті [PERSON] є позивач [PERSON] та її брат третя особа - [PERSON] , [INFO] . Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, інші спадкоємці не подавали заяви про прийняття спадщини, що підтверджується копією Витягу зі Спадкового реєстру №71592175 від 23.02.2023 року. 13.02.2023 року листом приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніної Т.А. було роз`яснено [PERSON] , що нотаріус не може прийняти її заяву про відкриття спадщини та відкрити і зареєструвати спадкову справу після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини, для захисту її прав з метою спадкування після померлої [PERSON] та захисту права власності в порядку спадкування їй необхідно звернутись до відповідного суду, що підтверджується копією листа приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Луніної Т.А. від 13.02.2023 року. Враховуючи встановлені судом обставини, суд прийшов до висновку, що у позивача виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування за заповітом на майно після смерті її баби [PERSON] . На підставах\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється термін в шість місяців, що починається з моменту відкриття спадщини. Звертаючись з даним позовом, [PERSON] вказує, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин. Обґрунтовуючи поважність пропуску нею строку звернення для прийняття спадщини, позивач вказує, що первинна редакція п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 р. передбачала, що перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану. Згідно з п. 3 постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року було установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, відповідно строк для подання заяви про прийняття спадщини становив до 23.08.2022 року. Згідно Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23.08.2022 року, затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України № 75 вiд 25.04.2022 р. Харківська міська територіальна громада розташована в районі проведення воєнних (бойових) дій. Позивач вказує, що звітами про обстановку в місті Харківської міської ради підтверджується, що м. Харків, з першого дня війни систематично обстрілювали ворожі війська, від таких обстрілів були потерпілі з ушкодженнями здоров`я та загиблі; з 24.02.2022 року вся територія м. Харків піддавалася постійним обстрілам Російською федерацією та вона була обмежена у реалізації свого права подати заяву про прийняття спадщини у зв`язку з в небезпечною обстановкою в м. Харкові та безпосередньою загрозою для її життя та здоров`я; знаходження в районі проведення воєнних (бойових) дій є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 2\~статті 1220 ЦК України). Згідно\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України№ 64/2022 введено воєнний стан. Режим воєнного стану триває і до цього часу. На території України ведуться активні бойові дії. Місто Харків знаходилось в зоні активних бойових дій. Громадяни України в свою чергу, позбавлені можливості в повній мірі реалізовувати свої права, передбачені законом. Позивач є внучкою та спадкоємцем [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , мала намір прийняти спадщину в установлений законом 6-місячний строк до 23.04.2022 року, але була позбавлена можливості це зробити у зв`язку з введенням воєнного стану, окупацією частини Харківської області та бойовими діями, обстрілами м.Харкова та Харківської області. З урахуванням введеного в Україні\~Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року\~воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того з матеріалів справи убачається, що позивачка є спадкоємцем померлої [PERSON] , яка за життя склала заповіт на її ім`я. Згідно з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 06 вересня 2017 року у справ № 6-496цс17, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Верховним судом в постанові по справі № 585/2163/22 від 08.06.2023 року було роз`яснено, що водночас апеляційний суд підставно звернув увагу на те, що воля спадкодавця на випадок її смерті, викладена у формі заповіту, підлягає обов`язковій реалізації на користь [PERSON], оскільки свобода та реалізація положень заповіту після відкриття спадщини мають фундаментальне значення у спадкових правовідносинах. Строк для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою у 6 місяців становив до 23.04.2022 року. Станом на 23.04.2022 року була чинною постанова Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року (в редакції із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 209 від 06.03.2022), згідно з п. 3 вказаної постанови перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється на весь час дії воєнного стану. Уже після закінчення шести місячного строку для прийняття спадщини, який становив до 23.04.2022 року, 24.06.2022 року постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 року до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» №164 від 28.02.2022 року було внесено зміни: «установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці». Протягом 6-ти місячного строку для прийняття спадщини, який становив до 23.04.2022 року [PERSON] мала право у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування) та розраховувати, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору. Верховним судом в постанові по справі № 580/1300/22 від 18.01.2023 року було роз`яснено, що «69. Крім того, у Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 вказано, що юридичну визначеність слід розуміти через такі її складові елементи: чіткість, зрозумілість, однозначність норм права; право особи у своїх діях розраховувати на розумну та передбачувану стабільність існуючого законодавства та можливість передбачати наслідки застосування норм права (легітимні очікування). 70. У Рішенні Конституційного Суду України від 23 січня 2020 року № 1-р/2020 також зазначено, що кожна особа залежно від обставин повинна мати можливість орієнтуватися в тому, яка саме норма права застосовується у певному випадку, та мати чітке розуміння щодо настання конкретних юридичних наслідків у відповідних правовідносинах з огляду на розумну та передбачувану стабільність норм права. 75. Також колегія суддів зазначає, що поняття «легітимні очікування», головним чином походять від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У юридичній практиці зазначений термін також має такі альтернативні назви як правомірні, законні, розумні або виправдані сподівання. 76. Принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України). Реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими. 79. Правовим підґрунтям для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норми права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі приписів щодо певного права, яке однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, який визначає механізм реалізації такого права, не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права.

Outcome: approved