Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

23 грудня 2022 року перший заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, в сумі 126038 грн, мотивуючи це тим, що вироком Ізяславського районного суду Хмельницької області від 22 серпня 2022 року у справі № 675/1294/22, який набрав законної сили 10 жовтня 2022 року, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу. Шепетівською окружною прокуратурою встановлено, що 23 квітня 2022 року [PERSON] , не маючи права на вилов рибних біоресурсів, зареєстрованих в органах рибоохорони, маючи на меті незаконно добути рибу у водоймі річки Горинь, знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, встановлений наказом Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Хмельницькій області № 38 від 01 квітня 2022 року, в порушення ст. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» здійснив незаконний вилов 164 екземплярів різних видів риби: 36\~екземплярів риби виду карась сріблястий, вартістю 1581 грн за один екземпляр, на загальну суму 56 916\~грн; 35\~екземплярів риби виду тарань (плітка), вартістю 1564 грн за один екземпляр, на загальну суму 54 740\~грн; 1\~екземпляр риби виду щука, вартістю 3468\~грн за один екземпляр; 3\~екземпляри риби виду окунь, вартістю 3162\~грн за один екземпляр, на загальну суму 6 324\~грн; 90\~екземплярів риби виду ротань, вартістю 51 грн за один екземпляр, на загальну суму\~\~4 590 гривень. Всього умисними протиправними діями [PERSON] \~заподіяно істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму\~126 038 гривень. \~ Відповідно до ст. ст. 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища вживають заходів до формування і використання місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі місцевих бюджетів. Також, згідно п. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п.п. 1, 5.3, 7.5, 8.8., 8.6, 8.11 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, затвердженого Наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15 липня 2016 року (із подальшими змінами і доповненнями) Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, основним завданням якого є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства. В ході здійснення державного контролю посадові особи рибоохорони мають право перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, проводити огляд речей, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. За таких обставин, Ізяславська міська рада Шепетівського району Хмельницької області, а також Державне агентство меліорації та рибного господарства в Хмельницькій області, є органами, які наділені повноваженнями по здійсненню контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища на відповідній території, та звернення до суду про стягнення завданих навколишньому природному середовищу збитків, але самостійно таких заходів не вживали та письмово повідомили, що із відповідним позовом до суду не звертатимуться, у зв`язку із чим, з метою захисту інтересів держави, з позовом про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу протиправними діями [PERSON] звертається прокурор. Вжиття заходів до охорони навколишнього природного середовища, що, в тому числі, передбачає неухильне дотримання органами влади,\~органами місцевого\~самоврядування,\~підприємствами,\~установами,\~організаціями та\~громадянами вимог законодавства з питань використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, ландшафтів та природних комплексів, є необхідною умовою економічного та соціального розвитку як країни в цілому, так і відповідного регіону, що є одним із основних завдань держави. Окрім того, створення та розвиток об`єктів природного середовища потребує значних матеріальних затрат та неможливе без відповідного фінансового забезпечення, передусім за рахунок бюджетного фінансування, джерела якого визначені законом, а тому забезпечення стягнення до бюджету сум завданих неправомірними діями порушників збитків, забезпечить можливість вжиття належних заходів до відтворення та збереження природних ресурсів на відповідній території, більш ефективної реалізації державної політики в сфері охорони навколишнього природного середовища. Вказаним визначається наявність інтересу держави у забезпечені сплати відповідачем завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби збитків. За таких обставин перший заступник керівника Шепетівської місцевої прокуратури просить стягнути з відповідача шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, яку зарахувати на рахунок Ізяславської міської ради. Прокурор Шепетівської окружної прокуратури Бобик Т. П. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Представник третьої особи на стороні позивача без самостійних вимог Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовим клопотанням про розгляд справи за відсутності представника управління, позовні вимоги підтримав. Представник третьої особи на стороні позивача без самостійних вимог Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, у якай просив справу розглядати за відсутності представника міської ради, позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просив розглядати справу за його відсутності. Вислухавши позицію прокурора, перевіривши матеріали справи, суд знаходить, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. 23 грудня 2022 року перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби. Ухвалою Ізяславського районного суду Хмельницької області від 10 лютого 2023 року відкрите провадження за вказаною заявою, вирішено проводити розгляд справи за правилами загального провадження. 07\~березня 2023 року закрите підготовче провадження. \~ \~ \~ \~ \~Згідно ст.\~8\~Конституції України\~в Україні\~визнається і\~діє принцип\~верховенства права;\~Конституція України\~має найвищу\~юридичну силу;\~норми Конституції\~України є\~нормами прямої\~дії;\~закони та\~інші нормативно-правові\~акти приймаються\~на основі\~Конституції України\~та повинні\~відповідати їй. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. У статті 13 Конституції України проголошено,\~що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Частиною 1 ст. 142\~Конституції України\~визначено,\~що матеріальною\~і фінансовою\~основою місцевого\~самоврядування є\~рухоме і\~нерухоме майно,\~доходи місцевих\~бюджетів,\~інші кошти,\~земля,\~природні ресурси,\~що є\~у власності\~територіальних громад\~сіл,\~селищ,\~міст,\~районів у\~містах,\~а також\~об`єкти їхньої\~спільної власності,\~що перебувають\~в управлінні\~районних і\~обласних рад. Згідно ч. 1 ст. 1166 Цивільного Кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні та фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодовувати шкоду, завдану внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно із ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Частиною 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2022 рік у частині доходів є надходження, визначені ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України. Згідно із п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного Кодексу України джерелом формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. У відповідності до положень п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. У\~пункті 2.2.\~Порядку казначейського\~обслуговування доходів\~та інших\~надходжень державного\~бюджету,\~затвердженого наказом\~Міністерства фінансів\~України №\~43\~від 29\~січня 2013\~року,\~передбачено,\~що у\~процесі казначейського\~обслуговування доходів\~та інших\~надходжень державного\~бюджету органи\~Казначейства здійснюють розподіл платежів між загальним та спеціальним фондами державного бюджету, між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, визначених бюджетним законодавством, та перераховують розподілені кошти за належністю. Вироком Ізяславського районного суду Хмельницької області від 22 серпня 2022 року (справа № 675/1294/22), копія якого додана до матеріалів справи, оригінал знаходиться у матеріалах справи № 675/1294/22, [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу у кримінальному провадженні № 12022240650000242, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23 квітня 2022 року. Згідно зазначеного вироку 23 квітня 2022 року близько 04 год. 00 хв. [PERSON] , перебуваючи в с. Дібровка Шепетівського району Хмельницької області, вирішив незаконно, в заборонений час та забороненими знаряддями виловити рибу з водойми річки Горинь. З цією метою він підготував 2 сітки із синтетичної нитки, кожна з яких довжиною 70 м, розміром вічка 25 х 25 мм та 30 х 30 мм, висотою 1,5 м, а також допоміжне обладнання і речі: дерев`яний човен та 1 поліпропіленове відро чорного кольору, в які обвинувачений помістив вказані сітки. В подальшому, 23 квітня 2022 року близько 05 год. [PERSON] , не маючи права на вилов рибних біоресурсів, маючи на меті незаконно добути рибу у водоймі річки Горинь, знаючи про заборону вилову риби в нерестовий період, встановлений Наказом Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Хмельницькій області № 38 від 01 квітня 2022 року, усвідомлюючи протиправність своїх дій, з метою власного збагачення, таємно, в темну пору доби, в порушення ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» та положень ст. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, розмістив 2 риболовецькі сітки у воду вказаної річки. Надалі, 23 квітня 2022 року близько 08 год., маючи на меті зібрати рибу, яка потрапила в тенета виставлених ним риболовецьких сіток, [PERSON] підплив до місця попередньо розміщених сіток у водоймі, де здійснив незаконний вилов 164 екземплярів різних видів риби, вартість яких встановлена згідно з розрахунком Додатку 1 до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (із змінами внесеними Постановою КМУ від 06 жовтня 2021 року № 1039), а саме: 36 екземплярів риби виду карась сріблястий, вартістю 1581 грн за один екземпляр, на загальну суму 56 916 грн; 35 екземплярів риби виду тарань (плітка), вартістю 1564 грн за один екземпляр, на загальну суму 54 740 грн; 1 екземпляр риби виду щука, вартістю 3468 грн за один екземпляр; 3 екземпляри риби виду окунь, вартістю 3162 грн за один екземпляр, на загальну суму 6 324 грн; 90 екземплярів риби виду ротань, вартістю 51 грн за один екземпляр, на загальну суму 4 590 гривень. Своїми умисними, протиправними діями [PERSON] заподіяв істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму 126 038 гривень, на що вказує вартість предмета незаконного вилову, кількість добутого, вилов риби в період нересту та цінність виду. Таким чином, своїми умисними, протиправними діями, що виразились в незаконному зайнятті рибним промислом, що заподіяло істотну шкоду, [PERSON] скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ст. 249 ч. 1 КК України. Вказаний вирок набрав законної сили 10 жовтня 2022 року. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~вимог ч.\~6\~ст.\~82\~Цивільного процесуального\~кодексу України\~вирок суду\~в кримінальному\~провадженні,\~ухвала про\~закриття кримінального\~провадження і\~звільнення особи\~від кримінальної\~відповідальності або\~постанова суду\~у справі\~про адміністративне\~правопорушення,\~які набрали\~законної сили,\~є обов`язковими\~для суду,\~що розглядає\~справу про\~правові наслідки\~дій чи\~бездіяльності особи,\~стосовно якої\~ухвалений вирок,\~ухвала або\~постанова суду,\~лише в\~питанні,\~чи мали\~місце ці\~дії (бездіяльність)\~та чи\~вчинені вони\~цією особою. За таких обставин суд вважає такими, що не підлягають доказуванню обставини, викладені у вироці Ізяславського районного суду Хмельницької області від 22 серпня 2022 року у кримінальному провадженні № 12022240650000242 справа № 675/1294/22 (провадження № 1-кп/675/115/2022), зокрема факт завдання [PERSON] істотної шкоди навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби у вказаній у вироці кількості за встановлених у зазначеному вироці обставин. Розмір шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, становить 126\~038 грн., що підтверджується висновком експерта № 394/22-22 від 02 серпня 2022 року, копія якого додана до матеріалів справи. Статтею 11 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2022 рік у частині доходів є надходження, визначені ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України. Згідно із п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного Кодексу України джерелом формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. У відповідності до положень п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. У пункті 2.2. Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 43 від 29 січня 2013 року, передбачено, що у процесі казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету органи Казначейства здійснюють розподіл платежів між загальним та спеціальним фондами державного бюджету, між державним і місцевими бюджетами відповідно до нормативів відрахувань, визначених бюджетним законодавством, та перераховують розподілені кошти за належністю. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути шкоду, завдану навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби, на користь держави в особі Ізяславської міської ради Шепетівського району Хмельницької області на рахунок місцевого бюджету у територіальному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до ст. ст. 15, 19 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища вживають заходів до формування і використання місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі місцевих бюджетів. Також, згідно п. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», п. п. 1, 5.3, 7.5, 8.8., 8.6, 8.11 Положення про Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, затвердженого Наказом Державного агентства рибного господарства України № 229 від 15 липня 2016 року (із подальшими змінами і доповненнями) Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, основним завданням якого є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства. В ході здійснення державного контролю посадові особи рибоохорони мають право перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, проводити огляд речей, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та/або методиками, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. У постанові від 16 квітня 2019 року в справі № 910/3486/18 Верховний Суд дійшов висновку, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється в разі, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган. При цьому, прокурор не зобов`язаний установлювати причини, з яких позивач не здійснює захисту своїх інтересів. Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15 жовтня 2019 року у справі № 903/129/18 зроблено висновок, що незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи органу, уповноваженого на здійснення захисту інтересів держави в суді, про неможливість самостійно звернутись до суду з позовом до суду, сам факт незвернення з позовом свідчить про те, що указаний орган неналежно виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для вжиття заходів реагування та звернення до суду з таким позовом. У рішенні Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 у справі про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді щодо визначення поняття «інтереси держави» висловлено позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (п. 3 мотивувальної частини). Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Державні інтереси закріплюються як нормами\~Конституції України, так і нормами інших правових актів (п. 4 мотивувальної частини). Інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також захист прав і свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи. Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 08 лютого 2019 року у справі № 915/20/18. Згідно з ч. 5 ст.\~13\~Закону України\~«Про судоустрій\~і статус\~суддів» висновки про застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Вжиття заходів до охорони навколишнього природного середовища, що, в тому числі, передбачає неухильне дотримання органами влади,\~органами місцевого\~самоврядування,\~підприємствами,\~установами,\~організаціями та\~громадянами вимог законодавства з питань використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, ландшафтів та природних комплексів, є необхідною умовою економічного та соціального розвитку як країни в цілому, так і відповідного регіону, що є одним із основних завдань держави. Окрім того, створення та розвиток об`єктів природного середовища потребує значних матеріальних затрат та неможливе без відповідного фінансового забезпечення, передусім за рахунок бюджетного фінансування, джерела якого визначені законом, а тому забезпечення стягнення до бюджету сум завданих неправомірними діями порушників збитків, забезпечить можливість вжиття належних заходів до відтворення та збереження природних ресурсів на відповідній території, більш ефективної реалізації державної політики в сфері охорони навколишнього природного середовища. Вказаним визначається наявність інтересу держави у забезпечені сплати відповідачем завданих навколишньому природному середовищу незаконним виловом риби збитків. Суд знаходить, що згідно вимог ч. 1 ст. 141 Цивільного процесуального Кодексу України та Закону України «Про судовий збір» з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір.

Outcome: approved