Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернулася\~з позовом\~до відповідачів\~про скасування\~рішення про\~державну реєстрацію\~прав та\~обтяжень,\~визнання договорів\~недійсними,\~посилаючись на\~те,\~що житловий\~будинок з\~надвірними спорудами\~по [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності у таких частках: [PERSON] належить 13/50 частин будинку, [PERSON] належить 6/25 частин будинку, [PERSON] та [PERSON] належить по частині будинку. Під час розгляду Соснівським районним судом м. Черкаси цивільної справи № 712/8966/17 за позовом [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про припинення спільної часткової власності та виділ майна в натурі, стало відомо, що 21.11.2017 року приватним підприємством Будівельна фірма «Макаренко та партнери» був виданий розрахунок часток на будинок, далі розрахунок часток. Згідно з вказаним розрахунком частка [PERSON] у будинку була змінена із 6/25 до 46/100, частка [PERSON] була змінена із 13/50 до 24/100. Відповідно її частка з 1/4 , тобто 25/100, та частка [PERSON] з 1/4, тобто 25/100, були зменшені у сукупності до 30/100. 29.11.2017 року за заявами [PERSON] та [PERSON] на підставі розрахунку часток державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, було відкрито новий розподіл на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1425094771101, до якого внесено записи про право власності № 23693982 та № 23694025. Із записів № 23693982 та № 23694025 вбачається, що вони були внесені до Реєстру на підставі рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року, прийнятого державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області. Згідно із записом № 23693982 за [PERSON] було зареєстровано право приватної власності на 46/100 частин будинку, а згідно із записом № 23694025 за [PERSON] було зареєстровано право приватної власності на 24/100 частин будинку. Зазначені обставини відображені у Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 106557290. Вважає, що виданий 21.11.2017 року приватним підприємством «Будівельна фірма «Макаренко та партнери» розрахунок часток та прийняте на його підставі рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року порушують її права, оскільки її частка у праві власності на будинок суттєво зменшилася. Незважаючи на те, що у неї є правовстановлюючий документ на частину будинку, який є чинним, через існування оскаржуваних розрахунку часток та рішення вона позбавлена можливості розпоряджатися належною їй часткою у праві власності на будинок. Вказує, що згода приватному підприємству «Будівельна фірма «Макаренко та партнери» на виконання розрахунку часток у спільній власності на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , нею, як співвласником вказаного будинку, не надавалася. Більше того, про виконання такого розрахунку її ніхто не повідомляв, а про його існування стало відомо лише під час розгляду Соснівським районним судом м. Черкаси цивільної справи № 712/8966/17. Так як згоди всіх співвласників на виконання розрахунку не було, то питання щодо зміни часток у вказаному будинку могло бути вирішено виключно у судовому порядку. Оскільки приватним підприємством «Будівельна фірма «Макаренко та партнери» було допущено порушення п.п. 3.1, 3.3 Інструкції під час виконання розрахунку часток на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , то розрахунок часток був виданий ним з порушенням законодавства. Вважає, що державний реєстратор, одержавши для проведення державної реєстрації права власності від [PERSON] та [PERSON] документи, що не відповідають вимогам, встановленим Законом, мав би прийняти рішення про відмову в державній реєстрації прав. Тому рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року, прийняте державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області, має бути визнане незаконним та скасоване. \~ \~ \~ \~01.12.2018 року [PERSON] уклала з [PERSON] договір дарування частини житлового будинку, за умовами якого подарувала останньому 12/100 частин будинку. 01.12.2018 року [PERSON] уклала з [PERSON] та [PERSON] договір дарування частини житлового будинку, за умовами якого подарувала [PERSON] , [PERSON] по 23/100 частини будинку кожному. Вказує, що зазначені договори мають бути також визнані судом недійсними, оскільки виключно власник майна може розпоряджатися своїм майном. А враховуючи, що оскаржуваними договорами як [PERSON] , так і [PERSON] розпорядилися частками у домоволодінні, які набули на підставі незаконного оскаржуваного рішення, та які їм не належали, такі договори мають бути визнані недійсними. Вказані договори порушують права позивача, оскільки внаслідок незаконної зміни часток у домоволодінні, дарувальники розпорядилися частками, які їм не належали, зокрема, за рахунок зменшення частки позивача. \~ \~ \~ \~24.12.2019 року для реєстрації належної позивачу 1/4 частки у праві власності на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] вона зверталася до управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради. Рішенням державного реєстратора управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради від 12.02.2020 року № 51087554 мені відмовлено у державній реєстрації права власності, оскільки частки співвласників не узгоджуються між собою. Вказана обставина свідчить про порушення відповідачами прав позивача та існування спору між ними. \~ \~ \~ \~Крім того, позивач також вказує, що строк звернення із позовною вимогою про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень пропущений нею з поважних причин. Вона зверталася до Черкаського окружного адміністративного суду із позовом до Державного реєстратора виконавчого комітету Будищенської сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 01.10.2018 року у справі № 832/2122/18 визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора виконавчого комітету Будищенської сільської ради про державну реєстрацію прав та обтяжень від 01.12.2017 року індексний номер 38475266. Між тим Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.01.2019 року вказане рішення суду першої інстанції скасовано, а провадження у справі закрито у зв`язку з тим, що даний спір має вирішуватися за правилами ЦПК України. У подальшому вона звернулася до Соснівського районного суду м. Черкаси з позовом до виконавчого комітету Будищенської сільської ради про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.06.2019 року у справі № 712/2137/19 її позовні вимоги до Приватного підприємства «Будівельна фірма «Макаренко та Партнери», виконавчого комітету Будищенської сільської ради, державного реєстратора Мацепи Олександра Сергійовича, треті особи [PERSON] , [PERSON] про визнання розрахунку часток недійсним та визнання незаконним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - задоволено частково. Визнано незаконним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер 38475286 від 01.12.2017 року, прийняте державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області Мацепою Олександром Сергійовичем. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Постановою Черкаського апеляційного суду від 24.10.2019 року апеляційну скаргу представника [PERSON] адвоката Сучила А.О. залишено без задоволення. Постановою Верховного Суду від 25.03.2020 року касаційну скаргу [PERSON] задоволено. Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 18.06.2019 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 24.10.2019 року у частині задоволених позовних вимог скасовано. У задоволенні позовних вимог відмовлено. Постанова Верховного Суду мотивована тим, що належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано. У зв`язку з цим, просить, визнати поважними причини пропуску позовної давності для звернення до суду із позовною вимогою про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року; визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року, прийняте державним реєстратором виконавчого комітету Будигценської сільської ради Черкаського району Черкаської області; визнати недійсним \~ \~ \~ \~договір дарування частини житлового будинку від 01.12.2018 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований за № 11711; визнати недійсним договір \~ \~ \~ \~ дарування частини житлового будинку від 01.12.2018 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , зареєстрований за № 11702. Ухвалою судді Пересунька Я.В. від 30 червня 2021 року відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження з призначенням по справі підготовчого судового засідання. 25.08.2021 року адвокатом відповідача [PERSON] [PERSON] подано заяву про застосування строку позовної давності та відзив на позовну заяву. Ухвалою суду від 25.08.2021 року провадження у справі в частині позовних вимог до [PERSON] закрито, у зв`язку зі смертю останньої. Ухвалою суду\~від 25.08.2021\~року до\~участі в\~справі в\~якості третіх\~осіб залучено\~Приватне підприємство\~«Будівельна фірма\~«Макаренко та\~Партнери» та Виконавчий комітет Будищенської сільської ради. 10.09.2021 року третьою особою Виконавчим комітетом Будищенської сільської ради подано письмові пояснення щодо позовної заяви. 10.09.2021 року позивачем подано відповідь на відзив на позовну заяву. У зв`язку з закінченням повноважень судді Пересунька Я.В. справа для розгляду згідно автоматизованого розподілу справ передана на розгляд судді Пироженко С.А. Ухвалою від 19 жовтня 2021 року справу прийнято до провадження судді Пироженко С.А. та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням по справі підготовчого судового засідання. Ухвалою від 30 травня 2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Адвокат відповідачів [PERSON] та [PERSON] . Сучило А.О. позовні вимоги не визнали та заперечували проти їх задоволення. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та заперечував проти їх задоволення, в подальшому до судового засідання не з`явився. Представники третіх осіб до судового засідання не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутність, у вирішенні спору поклалися на розсуд суду. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства. В судовому засіданні встановлено, що сторони є співвласниками житлового будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Як вбачається із матеріалів справи 29 листопада 2017 року [PERSON] та [PERSON] звернулися із заявою про державну реєстрацію права власності на будинок по [ADDRESS] . Із Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №106557290 вбачається, що підставою для реєстрації державним реєстратором [PERSON] права власності на 46/100 будинку за адресою: [ADDRESS] за [PERSON] був розрахунок часток, серія та номер: б/н, виданий 21.11.2017 року, видавник: Приватне підприємство Будівельна фірма «Макаренко та партнери»; свідоцтво про право власності, серія та номер: б/н, виданий 30.08.1973 року, видавник: Черкаське міське житлове управління. Державна реєстрація на 24/100 права власності на зазначений будинок за [PERSON] було здійснено державним реєстратором на підставі розрахунку часток, серія та номер: б/н, виданий 21.11.2017 року, видавник: Приватне підприємство Будівельна фірма «Макаренко та партнери»; договір дарування, частини будинку, серія та номер: №2815, виданий 09.08.1997 року, видавник: приватний нотаріус Мала Н.А. Отже, на підставі вказаних документів державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області Мацепою О.С. прийнято рішення від 01.12.2017 року №38475266 про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, яким зареєстровано за: [PERSON] 46/100 частин права власності на будинок по [ADDRESS] ; за [PERSON] - 24/100 частин права власності на будинок за цією ж адресою. Позивач вважає, що виданий 21.11.2017 року приватним підприємством «Будівельна фірма «Макаренко та партнери» розрахунок часток та прийняте на його підставі вищевказане рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року порушують її права, оскільки її частка у праві власності на будинок суттєво зменшилася. Незважаючи на те, що у неї є правовстановлюючий документ на частину будинку, який є чинним, через існування оскаржуваних розрахунку часток та рішення вона позбавлена можливості розпоряджатися належною їй часткою у праві власності на будинок. Позивач стверджує, що згода приватному підприємству «Будівельна фірма «Макаренко та партнери» на виконання розрахунку часток у спільній власності на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] , нею, як співвласником вказаного будинку, не надавалася. Більше того, про виконання такого розрахунку її ніхто не повідомляв, а про його існування стало відомо лише під час розгляду Соснівським районним судом м. Черкаси цивільної справи № 712/8966/17. Так як згоди всіх співвласників на виконання розрахунку не було, то питання щодо зміни часток у вказаному будинку могло бути вирішено виключно у судовому порядку. Позивач вважає, що державний реєстратор, одержавши для проведення державної реєстрації права власності від [PERSON] та [PERSON] документи, що не відповідають вимогам, встановленим Законом, мав би прийняти рішення про відмову в державній реєстрації прав. Тому просить рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року, прийняте державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області, визнати незаконним та скасувати. Однак, суд не погоджується з такою позицією позивача, виходячи з наступного. Згідно з частиною першою\~статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Статтею 11 цього Закону\~передбачено, що державний реєстратор самостійно приймає рішення за результатом розгляду заяв про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Підстави для відмови у державній реєстрації прав та їх обтяжень, передбачені\~статтею 24 цього Закону. За правилами\~статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. Подання та отримання документів за заявою про внесення змін до записів Державного реєстру прав здійснюються у порядку, передбаченому для державної реєстрації прав. У пункті 20\~Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 17 жовтня 2013 року № 868\~(далі - Порядок) указано, що за результатами розгляду заяви та документів, необхідних для проведення державної реєстрації прав, державний реєстратор приймає рішення про державну реєстрацію прав або рішення про відмову в такій реєстрації. У\~статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»\~визначені документи на підставі яких проводиться державна реєстрація речових прав.\~\~ Для проведення державної реєстрації речових прав необхідними документами є документи, що підтверджують виникнення, перехід або припинення таких прав на нерухоме майно, та інші документи, визначені цим Порядком (пункт 36 Порядку). Перелік документів, які підтверджують виникнення, перехід або припинення прав власності на нерухоме майно наведено у пункті 37 Порядку. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що заяви на реєстрацію права власності подавалися [PERSON] та [PERSON] для реєстрації права власності з урахуванням житлової прибудови. Згідно рішення Черкаського міськвиконкому № 688/17-4 від 08.09.1976 року [PERSON] за згодою співвласників було дозволено здійснити добудову кухні розміром 3,3x3,0 м, у зв`язку з газифікацією. Адже після добудови збільшилася площа будинку та його вартість. Також відповідно змінилися і частки співвласників даного будинку. Тому [PERSON] звернулася до Приватного підприємства «Будівельна фірма Макаренко та Партнери» для розроблення розрахунку часток з врахуванням прибудови [PERSON] . Так, позивач [PERSON] , не погоджуючись з таким розрахунком, а також рішенням державного реєстратора від 01.12.2017 року, зверталася до суду з позовом до Приватного підприємства «Будівельна фірма «Макаренко та Партнери», виконавчого комітету Будищенської сільської ради, державного реєстратора Мацепи О.С., треті особи: [PERSON] , [PERSON] про визнання розрахунку часток недійсним та визнання незаконним і скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 червня 2019 року, яке залишено без змін Постановою Черкаського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року, позов задоволено частково, визнано незаконним та скасовано рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 01.12.2017 року, в задоволенні решти позовних вимог відмовлено. При цьому, судом в рішенні судом вказано, що розрахунок часток, з яким не погоджується позивач, не є правовстановлюючим документом, а лише констатує факт надання згоди співвласників житлового будинку на розрахунок часток у спільній власності, а отже оскарженню не підлягає. Постановою Верховного Суду від 25 березня 2020 року рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 18 червня 2019 року та Постанова Черкаського апеляційного суду від 24 жовтня 2019 року скасовано, в задоволенні позовних вимог [PERSON] відмовлено. Таким чином, на даний час, вказаний розрахунок, на підставі якого було винесено оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 01 грудня 2017 року є чинним. \~ \~ \~ \~Однак, відповідно до п. 3.1. Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна затвердженої наказом Міністерством з питань житлово-комунального господарства України від 18.06.2007 року за № 55, розрахунок часток у\~\~спільній власності на об`єкти нерухомого майна виконується за заявами всіх співвласників об`єктів нерухомого майна. У разі невідповідності розмірів часток, указаних у правовстановлювальних документах, реальним часткам за згодою всіх співвласників\~\~ здійснюється розрахунок відповідних часток нерухомого майна з метою отримання\~\~\~\~ відповідних правовстановлювальних документів. За відсутності згоди всіх співвласників щодо зміни часток питання вирішується в судовому порядку (п. 3.3. Інструкції). Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач [PERSON] як співвласник будинку, вказаної згоди на перерахунок часток не надавала, а тому вказаний розрахунок не міг бути підставою для реєстрації права власності на частку домоволодіння. Відповідно до вимог частини ч. 1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправне позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п.27 постанови ПВС України від 12.06.2009 №2 "Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції"). При цьому суд враховує позиції ЄСПЛ щодо аргументації судових рішень, закріплені, зокрема в рішенні "Бендерський проти України" від 15.11.2007, в якому наголошується, що "право може вважатися ефективним, тільки, якщо зауваження сторін насправді "заслухані", тобто належним чином вивчені судом (п.33 рішення від 21.03.2000 у справі "Дюлоранс проти Франції"; пп. 32 - 35 рішення від 07.03.2006 у справі "Донадзе проти Грузії"). Частиною 3 ст.\~12, ст.ст.\~76 - 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Засобами доказування у цивільній справі є показання свідків, письмові докази, речові і електроні докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Статтею 4 ЦПК України\~передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до\~ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу\~, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Разом з тим, вимоги позивача, щодо скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, індексний номер: 38475266 від 01.12.2017 року, прийняте державним реєстратором виконавчого комітету Будищенської сільської ради Черкаського району Черкаської області, не підлягають задоволенню, оскільки обраний спосіб захисту не відновлює порушене право позивача. З урахуванням вищевикладеного, в задоволенні позову з підстав заявлених позивачем, слід відмовити. Отже, в даному випадку, суд вважає, що позивачем було обрано неналежний спосіб захисту, що являється самостійною підставою для відмови в задоволенні даної позовної вимоги. Що стосується заяви відповідача [PERSON] про застосування строків позовної давності суд приходить до наступного. Згідно із ст. 256 Цивільного кодексу України, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до ст. 257 Цивільного кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Згідно із ч.1, 5 ст. 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. Відповідно до ч. 3, 4 ст.267\~ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. В даному випадку, суд не вбачає підстав для застосування строку позовною давності, оскільки позивачем неодноразово вживалися заходи щодо розв`язання спору між сторонами в судовому порядку, копії відповідних судових рішень знаходяться в матеріалах справи. \~ \~ \~ \~Щодо позовних вимог про визнання договорів дарування недійсними, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~01.12.2018 року [PERSON] уклала з [PERSON] договір дарування частини житлового будинку, за умовами якого подарувала останньому 12/100 частин будинку. 01.12.2018 року [PERSON] уклала з [PERSON] та [PERSON] договір дарування частини житлового будинку, за умовами якого подарувала [PERSON] , [PERSON] по 23/100 частини будинку кожному. Позивач вказує, що зазначені договори мають бути також визнані судом недійсними, оскільки виключно власник майна може розпоряджатися своїм майном. А враховуючи, що оскаржуваними договорами як [PERSON] , так і [PERSON] розпорядилися частками у домоволодінні, які набули на підставі незаконного оскаржуваного рішення, та які їм не належали, такі договори мають бути визнані недійсними. Вказані договори порушують права позивача, оскільки внаслідок незаконної зміни часток у домоволодінні, дарувальники розпорядилися частками, які їм не належали, зокрема, за рахунок зменшення частки позивача. \~ \~ \~ \~24.12.2019 року для реєстрації належної позивачу 1/4 частки у праві власності на житловий будинок з надвірними спорудами по [ADDRESS] вона зверталася до управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради. Рішенням державного реєстратора управління з питань державної реєстрації Черкаської міської ради від 12.02.2020 року № 51087554 мені відмовлено у державній реєстрації права власності, оскільки частки співвласників не узгоджуються між собою. Позивач стверджує, що вказана обставина свідчить про порушення відповідачами прав позивача та існування спору між ними. \~ \~ \~ \~Як підставу для визнання вказаних правочинів недійсними позивач послалася на вимоги ст. 203 Цивільного кодексу України, відповідно до якої, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Частиною 1 ст. 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно з ч. 1 ст. 717 за договором дарування одна сторона (дарувальник) передає або зобов`язується передати в майбутньому другій стороні (обдаровуваному) безоплатно майно (дарунок) у власність. \~ \~ \~ \~Однак, враховуючи те, що позовна вимога про визнання договір дарування недійсними є похідною від позовної вимоги про скасування рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень, суд вважає, що підстави для її задоволення також відсутні.

Outcome: dismissed