Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-15 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. [PERSON] (далі Позивач) звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Чечелівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про оспорювання батьківства та виключення відомостей про особу, як батька з актового запису про народження дитини. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що він, [PERSON] ,\~ з\~[PERSON] (далі Відповідач), перебував у зареєстрованому шлюбі з 29 квітня 2006 року. Однак, з 2011 року шлюбні відносини між нами фактично були припинені. Проте, шлюб з відповідачем нажаль після припинення шлюбних відносин офіційно не розірвали. У квітні 2023 року з поданої до суду позовної заяви [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, позивачу стало відомо, що [PERSON] , з 2012 року проживала однією сім`єю із [PERSON] , та від цих стосунків у них народилася дитина, донька [PERSON] , [INFO] . Оскільки шлюб не був офіційно розірвано, то батьком доньки відповідно до норм чинного законодавства був записаний не біологічний батько дитини, а законний чоловік. У зв`язку з вищевикладеним позивач звертається до суду та просить суд виключити з актового запису № 6, складеного повторно 03 грудня 2022 року Чечелівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про народження [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ відомості про батька дитини [PERSON] . Відповідач [PERSON] у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження по справі строк подала відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги визнала та просила виключити з актового запису № 6, складеного повторно 03 грудня 2022 року Чечелівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про народження [PERSON] , [INFO] , відомості про [PERSON] , як батька дитини. Будь-яких інших заяв по суті справи до суду також не надходило. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Позивач подав суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності. У такій заяві названа сторона зазначає про повне підтримання свої позовних вимог та просить здійснити розгляд справи за його відсутності. Відповідач також подала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності. У такій заяві названа сторона зазначає про повне визнання позову, та просить здійснити розгляд справи за її відсутності. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Чечелівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Дніпрі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) у судове засідання не з`явився, надали суду заяву в якій просять слухати справу у відсутність їхнього представника, та винести рішення відповідно до чинного законодавства. Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. Процесуальні дії у справі. Процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) судом не застосовувалися. Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, встановивши, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приймає визнання відповідачем позову і ухвалює за результатами розгляду справи рішення про задоволення позову з огляду на нижченаведене. \~\~ \~ \~ \~ \~ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. \~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що 29.04.2006 року Ленінським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис за № 233. Судовим розглядом встановлено, а сторонами визнана та обставина, що сторони з 2011 року шлюбні відносини фактично припинили, разом не мешкали, спільного господарства не вели. Судом також встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , матір`ю якої записана [PERSON] , батьком [PERSON] , що підтверджується повторним свідоцтвом про народження, виданим 03.12.2022 року серії [NUMBER] , актовий запис № 6. Згідно даних\~ДНК дослідження\~від 20.02.2023\~року про\~встановлення спорідненості,\~що був\~виконаний ENDEAVOR\~DNA\~Laboratories\~між[PERSON] \~та [PERSON] ,\~що є\~її рідним\~дядьком та\~який є\~рідним братом\~ [PERSON] ,\~ймовірність споріднення\~складає 90,80%.\~ Матеріалами справи підтверджено, що рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 24.04.2023 року (справа № 205/2550/23) шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. V. Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Згідно частини першої статті 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до статті 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, яка записана батьком, і дитиною. У разі доведення цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 квітня 2021 року у справі № 676/1200/20 (провадження № 61-588св21) зазначено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття (стаття 136 СК України). Передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зауважив, що "на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства" (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року). Таким чином, питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів.\~ Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ЦПК України. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. В даному випадку, на підтвердження відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною, суду в якості доказу було надано ДНК-тест, який було оцінено судом з урахуванням положень частин другої, третьої статті 89 ЦПК України, згідно з якими жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд вважає, що такий доказ, зміст якого сторони не оспорювали, є достатнім, належним та допустимим доказом по даній, що повністю узгоджується із визнаною всіма сторона обставиною щодо того, що сторони на час зачаття такої дитини будь-яких відносин не підтримували, спільно не проживали. Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. У відповідності до ст. 200 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Згідно абзацу 3 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Таким чином, аналізуючи вищевикладене, дослідивши обставини справи, суд приходить до висновку про необхідність\~\~задоволення \~позову у його повному обсязі. Також згідно зі\~ст. 134 СК України, рішення суду є підставою для внесення змін до актового запису про народження та видачі нового свідоцтва про народження. Відповідно до п. 2. 13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених\~наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14.01.2011 за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, у якому зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Також, відповідно до частини першої\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з вимогами ч.1 статті 142 ЦПК України, у разі укладання мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. На підставі викладеного, суд вважає, що 50 відсотків сплаченого позивачем судового збору слід повернути позивачу з державного бюджету, а решту 50 відсотків - стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved