Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-20 00:00:00

19 березня 2019 року до Київського районного суду м. Одеси надійшов позов акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Ухвалою судді Київського районного суду м. Одеси Петренка В.С. справа направлена до Приморського районного суду м. Одеси за підсудністю у зв?язку з останньою реєстрацією відповідача за адресою: [ADDRESS] . Наразі реєстрації немає. 20 травня 2019 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2019 року позов акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» задоволено. Стягнуто з [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] ), на користь акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» (код ЄДРПОУ 14360570, адреса: м. Київ, вул. Грушевського, 1Д) суму боргу за договором № б/н від 22.03.2011 року у розмірі 32827,82 (тридцять дві тисячі вісімсот двадцять сім) гривень 82 коп. та судовий збір у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 коп. 19 грудня 2022 року [PERSON] звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Приморського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2019 року по справі за позовом акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Мотивує вимоги тим, що не була належним чином повідомлена про дату, місце та час розгляду справи. Копію рішення суду отримала тільки після ознайомлення з матеріалами справи 09 грудня 2022 року. У зв`язку з чим, просила поновити строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення по справі та винести ухвалу, якою скасувати заочне рішення Приморського районного суду м. Одеси від 07 листопада 2019 року. Ухвалою суду від 21 грудня 2022 року поновлено [PERSON] строк на звернення до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду. Прийнято до свого провадження справу за заявою [PERSON] 19 січня 2023 року від [PERSON] до суду надійшла заява про долучення до матеріалів справи доказів. Ухвалою суду\~від 16\~березня 2023\~року заяву\~ [PERSON] про\~перегляд заочного\~рішення Приморського\~районного суду\~м.\~Одеси від\~07\~листопада 2019\~року задоволено.\~Заочне рішення\~Приморського районного\~суду м.\~Одеси від\~07\~листопада 2019\~року у\~справі за\~позовом акціонерного\~товариства комерційний\~банк «Приватбанк»\~до [PERSON] \~про стягнення\~заборгованості скасовано\~та призначено\~справу до\~судового розгляду\~на 26\~квітня 2023\~року 10\~годин 00\~хвилин в залі судового засідання № 221 в приміщенні Приморського районного суду м. Одеси. В судове засідання 26 квітня 2023 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Розгляд справи відкладено на 21 червня 2023 року. В судове засідання 21 червня 2023 року сторони не з`явились, сповіщались належним чином. Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 року у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Враховуючи положення ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснювалось. Суд, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, вважає що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Матеріалами справи встановлено, що 22.03.2011 року між Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Приватбанк» та [PERSON] був укладений кредитний договір № б/н, відповідно до якого ПАТ КБ Приватбанк надав відповідачу кредит в сумі 12000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Проте, відповідач не виконує належним чином зобов`язання за договором, в результаті чого станом на 28.02.2019 року має прострочену заборгованість в розмірі 32827,82 грн., із них: тіло кредиту 15145,13 грн.; заборгованість за простроченим тілом кредита 6244,79 грн.; заборгованість за нарахованими відсотками 0,00 грн.; нарахована пеня за прострочене зобов`язання 8714,23 грн.; нарахована пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 684,25 грн.; а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) 500,00 грн., штраф (процентна складова) 1539,42 грн. Відповідно до ч. 1, ч. 2\~ст. 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч. 1\~ст. 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, тобто належним виконанням зобов`язань з боку відповідача є повернення кредиту та сплата процентів за користування ним у строки, у розмірі та валюті, як це було визначено кредитним договором. За змістом\~ст. 634 ЦК України\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. 1\~ст. 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Відповідно до ч. 1, ч. 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підтвердження умов кредитування представником АТ КБ «ПриватБанк» надано суду копію анкети-заяви відповідача про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у АТ КБ «Приватбанк», витяг з Тарифів обслуговування кредитних «Універсальна», витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, розрахунок заборгованості. Разом з тим, вказані документи не підтверджують умов кредитування та наявності заборгованості у визначеній позивачем сумі. Як вбачається з матеріалів справи, витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, не містять підпису відповідача. Анкета-заява містить лише анкетні дані відповідача, його контактну інформацію. 03 липня 2019 року Великою Палатою Верховного Суду було ухвалено постанову в аналогічній справі за позовом АТ КБ «Приватбанк» до фізичної особи про стягнення заборгованості за картковим кредитом (справа №342/180/17). У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, які не містять підпису позичальника, не можна розцінювати як частину кредитного договору, укладеного між сторонами шляхом підписання заяви-анкети. Заява-анкета позичальника не містить положень щодо розміру процентів, неустойки. Отже відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення термінів виконання договірних зобов`язань. Враховуючи викладене, суд, розглянувши справу на підставі наданих доказів, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог АТ «КБ «Приватбанк» про стягнення з відповідача\~заборгованості за відсотками. Однак враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернуті суд вважає, що, АТ КБ «ПриватБанк» вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. З наданого банком розрахунку заборгованості вбачається, що станом на 28.02.2019 року заборгованість за тілом кредиту становить 15145,13 грн. Наданий банком розрахунок заборгованості відповідачем не спростований. Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково. Відповідно до частини 1\~статті 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на відповідача.

Outcome: partial