Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із вказаною заявою, в обґрунтування вимог якої зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка 04.09.2009 року склала заповіт на ім`я дочки. За словами позивача, після смерті матері відкрилася спадщина на майно, яке складається з квартири [ADDRESS] . З метою отримання належної частки спадкового майна за заповітом 16.03.2022 року позивач звернулася з відповідною заявою до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Пріми Н.В., однак нотаріусом була винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.01.2023 року у зв`язку з тим, що відсутні відомості про підтвердження родинних зв`язків з померлою. Як вказує позивач, у свідоцтві про її народження в графі «мати» зазначено « [PERSON] », а померла вона як « [PERSON] », оскільки тричі укладала шлюб. Після першого шлюбу мати стала « [PERSON] », після другого - « [PERSON] », а після третього - « [PERSON] ». Такі зміни підтверджуються її трудовою книжкою. Позивач зазначає, що 09.07.1977 року уклала шлюб з [PERSON] , після чого змінила прізвище на « [PERSON] ». У заповіті чітко вказано, що [PERSON] на випадок смерті заповіла квартиру своїй дочці - [PERSON] , натомість розбіжності у записі про народження позивача та відсутність документів не дають можливості оформити свідоцтво про право на спадщину. З огляду на викладене, з метою реалізації права на спадкування, позивач просить встановити факт родинних відносин між нею та померлою [INFO] [PERSON] як матері та доньки. Ухвалою судді Корольовського районного суду м. Житомира Анциборенко Н.М. від 16.03.2023 року справу передано на розгляд до Богунського районного суду м. Житомира за підсудністю. Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 24.04.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Представник позивача - адвокат Яницька М.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити. Суду пояснила, що інших дітей у [PERSON] не було. Її останній чоловік [PERSON] помер раніше і [PERSON] успадкувала належну йому 1/2 частку квартири. Представник уточнила, що [PERSON] спочатку мала прізвище « [PERSON] », потім « [PERSON] », далі « [PERSON] » і останнє прізвище - « [PERSON] ». Додала, що звернулась із позовом з огляду на наявність достатніх підстав вважати ймовірне виникнення спору про право. Судові витрати позивач залишає за собою. Представник відповідача - територіальної громади в особі Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що [PERSON] є її бабусею і матір`ю [PERSON] . Прізвище бабусі при народженні було « [PERSON] », після укладення шлюбів вона змінювала прізвища на « [PERSON] », « [PERSON] » і « [PERSON] ». У [PERSON] інших дітей, крім позивача, не було. Її останній чоловік [PERSON] помер більше 10 років тому. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідка, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заява, оцінивши докази в їх сукупності та кожен окремо, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 10). 09.07.1978 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 8). 18.11.1963 року був зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією актового запису про шлюб №1858. Прізвище дружини після укладення шлюбу « [PERSON] » (а.с. 13). 25.12.1967 року шлюб було розірвано (а.с. 14). Як вбачається з копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , 25.12.1967 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 12). Згідно записів наявної у матеріалах справи трудової книжки від 26.07.1963 року, виданої на ім`я [PERSON] , [INFO] , прізвище останньої в подальшому було змінено на « [PERSON] », а потім на « [PERSON] » (а.с. 21-32). Відповідно до заповіту, посвідченого 04.09.2009 року державним нотаріусом Другої житомирської державної нотаріальної контори Бочелюк В.М. та зареєстрованого в реєстрі за №3-594, [PERSON] на випадок своєї смерті заповіла належну їй квартиру [ADDRESS] , своїй дочці - [PERSON] (а.с. 15). [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 11). Із витребуваної судом копії спадкової справи №21/2022, заведеної приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Прімою Н.В. до майна померлої [INFO] [PERSON] вбачається, що [PERSON] звернулася у визначений законодавством України строк із заявою про прийняття спадщини. Інших спадкоємців, з огляду на матеріали спадкової справи, немає. Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Пріми Н.В. від 20.01.2023 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом із зазначенням родинного зв`язку спадкоємця із спадкодавцем на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , належну померлій [INFO] [PERSON] , у зв`язку із тим, що спадкоємцем не було подано документів, що підтверджують родинний зв`язок зі спадкодавцем, необхідних для вчинення нотаріальної дії. Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Пунктом 1 частини 1 статті 315 ЦПК України передбачено, що в судовому порядку може бути встановлений факт родинних відносин між фізичними особами. Згідно з п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5 суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Вбачається, що вказаний в позові факт позивачу необхідно встановити з метою оформлення спадкових прав. Оскільки в інший спосіб [PERSON] не може встановити факт, від якого залежить виникнення її майнових прав, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Можливість встановлення факту у позовному провадженні підтверджується і практикою суду касаційної інстанції, зокрема постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19.04.2023 у справі № 308/10705/20. На підставі викладеного, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини справи,

Outcome: approved