Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-13 00:00:00

04 квітня 2023 року [PERSON] звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов мотивований тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно. За життя [PERSON] заповітів не складав. Вказуючи, що він є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, на день смерті з батьком не проживав, право на спадкування не реалізував, оскільки вважав, що може подати заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців після припинення воєнного стану в країні, просив визначити йому додатковий строк два місяці для прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . У судове засідання позивач та його представник не з`явилися, хоча належним чином про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені (а. с. 53), 16 травня 2023 року представник позивача адвокат Воробей О.В., подала до суду письмову заяву, в якій вказала, що позов підтримує з викладених у ньому підстав, просить його задовольнити, розглядати справу без її участі та за відсутності позивача (а. с. 47). Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча належним чином про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений (а. с. 52), про прични неявки суд не повідомляв, відзив на позов не подавав. Враховуючи, що в судове засідання всі учасники судового розгляду не з`явилися, то відповідно до вимог частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Ухвалою суду від 14 червня 2023 року постановлено проводити заочний розгляд справи. Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити з таких підстав. За встановленими законом правилами здійснення права на спадкування право на спадщину виникає у день її відкриття, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1223, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України). Згідно з частиною першою статті 1268\~Цивільного кодексу\~України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 Цивільного кодексу України). За змістом наведених норм матеріального права право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття і для реалізації цього права закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, а правила частини третьої статті 1272\~Цивільного кодексу\~України можуть бути застосовані лише у випадку, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] в селі Городилець Ковельського району Волинської області і після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно (а. с. 7). Відповідно до довідки Турійської селищної ради № 9 від 15 березня 2023 року місце проживання [PERSON] було зареєстроване у селі Волиця Турійського району Волинської області, на день смерті останній проживав один (а. с. 8, 9). Родинні відносини між спадкодавцем [PERSON] та позивачем [PERSON] підтверджуються свідоцтвом про народження (а. с. 6), з якого видно, що позивач є сином [PERSON] і в контексті положень статті 1261 Цивільного кодексу України належить до спадкоємців за законом першої черги. На час смерті [PERSON] позивач разом із ним не проживав, а тому для прийняття спадщини після його смерті відповідно до вимог статей 1269,\~1270\~Цивільного кодексу\~України останній у шестимісячний строк зобов`язаний був подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За життя [PERSON] заповітів не складав (а. с. 23). З матеріалів спадкової справи № 46/2022 до майна померлого [PERSON] видно, що вона заведена на підставі претензії кредитора АТ «Ощадбанк» від 08 квітня 2022 року. Інших спадкоємців, які б звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , не має (а. с. 33-46). Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, і такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~ Звертаючись до суду із цим позовом, позивач покликався на те, що причиною пропуску строку для прийняття спадщини є необізнаність із правилами спадкування та введення воєнного стану на території України, що зумовило переїзд на тимчасове проживання у Закарпатську область та унеможливило прийняття ним спадщини, у зв`язку з чим він з об`єктивних причин не подав у встановлений законом строк заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Враховуючи, що спадкодавець помер [INFO] , з 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, пропуск позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, то суд вважає за можливе визнати зазначені позивачем причини в контексті положень частини третьої статті 1272\~Цивільного кодексу\~України поважними, оскільки вони об`єктивно унеможливили подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини за місцем її відкриття та реалізацію ним передбаченого і гарантованого законом права на спадкування в межах встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини. Такі правові позиції викладені у постановах Верховного Суду від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2018 року у справі 681/203/17. За таких обставин справи, відповідно до зазначених норм матеріального права, виходячи із характеру спірних правовідносин, суд дійшов висновку про наявність передбачених законом правових підстав для задоволення позову і визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] два місяці після набрання рішенням законної сили, який є достатнім для подання позивачем нотаріусу заяви про прийняття спадщини. У відповідності до вимог частини першої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1073 гривні 60 копійок. На підставі викладеного, статей 1220, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272\~Цивільного кодексу\~України та

Outcome: approved