Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-21 00:00:00

31.03.2023 позивач [PERSON] звернулась до суду з зазначеним позовом. В обґрунтування якого вказує, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . 26.08.2022 [PERSON] виявила, що її квартира залита водою, на стінах та стелі кухні, коридору спостерігаються мокрі плями та пошкодження штукатурки. Позивачем виявлено, що підлога сходового майданчика, тамбура та частина квартири [ADDRESS] , яка розташована безпосередньо над квартирою [PERSON] вкриті водою, а власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] разом із чоловіком намагались прибрати воду, подача води вже була перекрита. Під час розмови з мешканцями квартири [ADDRESS] позивачу стало відомо, що залиття квартири відбулось внаслідок пошкодження фільтру очистки води, який вони встановили раніше. Вести перемовини про відшкодування будь- яких збитків спричинених залиттям відповідач відмовилась. Позивач зверталась до Національної поліції, крім того наслідки залиття були обстежені ОСББ «Житловий комплекс Балакірєва», про що складено відповідний акт. З метою встановлення причин залиття квартири та вартості відновлювальних робіт, позивач звернулась до експертної установи, висновком якої підтверджено причину залиття та визначено матеріальні збитки у сумі 50864,74 грн. Внаслідок залиття квартир [PERSON] пережила сильний стрес, який супроводжувався почуттям тривоги. Хвилювання тримають її у постійній нервовій напрузі, що вплинуло на відносини у сім`ї та з оточуючими. Позивач зазнала негативних емоцій та переживань з приводу пошкодженого майна, звичайний її спосіб життя було порушено, вона вживала додаткових зусиль для нормалізації життя, Майже пів року вона перебувала у стресі, витрачає час та докладає зусиль для відшкодування шкоди. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача матеріальні збитки у розмірі 50864,74, моральну шкоду 20\~000 грн, судові витрати, які складаються з вартості послуг проведення експертного дослідження 9100 грн та судового збору 1073,60 грн. 26.05.2023 відповідачем [PERSON] подано відзив на позов, у якому зазначено, що 26.08.2022 відбулось залиття квартири [ADDRESS] , що належить позивачу. Позовні вимоги про стягнення з відповідача вартості ремонто- будівельних робіт у розмірі 50864,74 грн та вартості експертизи у розмірі 9100 грн визнає у повному обсязі. З урахуванням обставин і характеру заподіяної шкоди, вважає, що заявлені вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 20\~000 грн не є співмірними із завданими збитками, а тому відповідач вважає, що моральна шкода складає 2000 грн. Відповідач має бажання виконувати судове рішення, однак на даний час у неї склалось тяжке матеріальне становище, через те, що з 24.02.2022 триває повномасштабне військове вторгнення РФ в Україну, у зв`язку з чим вона разом зі своєю дитиною [PERSON] вимушена була переїхати на тимчасове проживання до м. Києва та з 28.11.2022 є внутрішньо переміщеною особою, у зв`язку з чим відповідач просила допустити розстрочку виконання судового рішення. 30.05.2023 позивачем подано відповідь на відзив, у якій зазначено, що позивач наполягає на стягненні моральної шкоди саме у розмірі, який заявлено у позові, оскільки моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала, у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача. З приводу розстрочення виконання рішення, зазначила, що ця вимога відповідача є несправедливою, оскільки вона більше півроку вимушена жити у пошкодженій квартирі, а фактичне усунення наслідків залиття потребують значних коштів. Ані безпосередньо після залиття, ані після отримання претензії відповідачка не вжила жодних дій для відшкодування збитків. У зв`язку з чим позивач просила задовольнити позов повністю та відмовити відповідачу у розстрочці виконання рішення. Позивач у судове засідання не з`явилась, про день та час слухання справи повідомлена належним чином та своєчасно, уповноважила адвоката Чекіна Д.О. представляти її інтереси в суді. Від представника позивача [PERSON] адвоката Чекіна Д.О. надійшла заява з проханням розглядати справу за відсутності позивача та представника позивача, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить задовольнити. Відповідач [PERSON] звернулась з заявою про розгляд справи за її відсутності, просила прийняти рішення з урахуванням відзиву, який було подано нею раніше. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного. Відповідно до приписів ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасники справи розпоряжаються своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази\~ подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів\~\~змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. У квартирі [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище квартири позивача, мешкає відповідачі відповідач [PERSON] , вказана обставина не заперечується відповідачем. Як зазначає позивач 26.08.2022 сталося залиття її квартири. 04.09.2022 комісією у складі представників ОСББ «Житловий комплекс Балакірєва» складено акт, про те, що 26.08.2022 приблизно о 23-30 год. мало місце залиття квартири [ADDRESS] на [ADDRESS] . Залиття трапилось через розрив колби фільтру води на мережах водопостачання у переобладнаному приміщенні тамбура після лічильника до квартири [ADDRESS] холодною водою стало порушення власником квартири 69 правил експлуатації систем водопостачання, а саме встановлення на мережі водопостачання побутового фільтру для попереднього очищення води без відповідної проектної та іншої погоджувальної документації та розрив колби фільтру. З довідки «Про результати розгляду матеріальну №16703 від 04.09.2022», складеної ХРУП №3 ГУ НП в Х\\о вбачається, що 04.09.2022 до ХРУП №3 надійшло звернення від [PERSON] , яка просить вжити заходів стосовно мешканців квартири [ADDRESS] , які 26.08.2022 затопили її квартиру. Як вбачається з висновку експерта № 25246 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження за заявою [PERSON] від 01.11.2022, складеного 09.11.2022 Національним науковим центром «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса» в результаті дій вологи, підвісна стеля з гіпсокартону зазнала пошкоджень у вигляді деформації листів гіпсокартону на всій площі приміщень 1 та 2, загальною площею 42,6 кв.м. Технічною причиною пошкоджень та руйнувань об`єкта нерухомого майна у вигляді деформацій листів гіпсокартону підвісної стелі у приміщеннях 1 та 2 є розрив колби фільтру попередньої очистки води, що встановлений через дотримання відповідних проектних рішень. Вартість ремотно- будівльних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень у наслідок залиття, на час складання цього висновку, становить 50864,74 грн. На підставі акту здачі-приймання висновку експертного дослідження № 25246 вартість проведеного дослідження становить 9100 грн, яка оплачена [PERSON] . Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (пункт 3 частини другої\~статті 11 ЦК України). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (частина перша\~статті 1166 ЦК України). У частині першій\~статті 1167 ЦК України\~визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Аналогічний висновок викладено в постанові Верховного Суду від 27 травня 2021 року у справі № 761/12945/19 (провадження № 61-15575св20), від 19 лютого 2020 року у справі № 369/8038/17 (провадження № 61-1857св19). Причиною залиття квартири [ADDRESS] є розрив колби фільтру попередньої очистки води, що встановлений без дотримання відповідних проектних рішень у квартирі [ADDRESS] Розмір збитків, завданих внаслідок затоплення квартири позивача, визначений висновком експерта № 25246 результатами проведення будівельно-технічного дослідження, складеного 09.11.2022 ННЦ «Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса». Вину у завданій позивачу шкоді відповідачем не спростовано. Таким чином, встановивши, що [PERSON] довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивачки, суд дійшов висновку, що завдані позивачу матеріальні збитки у розмірі 50864,74 грн підлягають відшкодуванню відповідачем [PERSON] . Що стосується стягнення моральної шкоди. В результаті винних дій відповідача [PERSON] , позивачу [PERSON] була завдана моральна шкода, що полягала у душевних стражданнях, виникненні негативних емоцій, душевного дискомфорту, перебування у постійному стресі, яких [PERSON] зазнала у зв`язку з пошкодженням належного їй майна. Відповідно\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, в тому числі, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із нищенням чи пошкодженням її майна. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 грудня 2021 року в справі № 147/66/17 (провадження № 14-95цс20) вказано, що: «виходячи з положень статей\~16\~і\~23 ЦК України\~та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права компенсація моральної шкоди повинна відбуватися в будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства (див. пункт 92 постанови Великої Палати Верховного Суду від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц). \~ У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі №210/5258/16-ц зазначено, що суди, встановивши факт завдання моральної шкоди, повинні особливо ретельно підійти до того, аби присуджена ними сума відшкодування була домірною цій шкоді. Сума відшкодування моральної шкоди має бути аргументованою судом з урахуванням, зокрема, визначених у частині третій\~статті 23 ЦК України\~критеріїв і тоді, коли таке відшкодування присуджується у сумі суттєво меншій, аніж та, яку просив позивач. \~У пункті 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" №4 від 31 березня 1995 року\~з подальшими змінами, передбачено, що розмір моральної шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. \~ \~ \~ \~Приймаючи до уваги доведений факт залиття квартири позивача відповідачем, який підтверджуються належними доказами, що свідчить про нанесення моральних страждань\~ позивачу. За таких обставин, суд приходить до висновку, що враховуючи характер завданої шкоди, глибину та тривалість фізичних та душевних страждань позивача, наявність та тривалість вимушених змін у його житті, приймаючи до уваги, що відповідач не відшкодував витрати, завдані залиттям квартири, чим також заподіяв моральні страждання позивачу з врахуванням тих зусиль, які він приклав для організації свого життя, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає достатнім і необхідним стягнути з [PERSON] в рахунок відшкодування моральної шкоди 3000 грн на користь позивача. За правилами\~ч.1,\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Ч. 1 ст. 133 ЦПК України передбачає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані, зокрема, із залученням експертів та проведенням експертизи. Як встановлено в судовому засіданні за клопотанням позивача [PERSON] було проведено будівельно- технічне дослідження експертною установою, за яке позивачем сплачено 9100 грн, які підлягають стягненню з відповідача. Окрім того, при зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн, які також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. Що стосується клопотання відповідача [PERSON] про розстрочку виконання рішення суду. Відповідно до ч. 1\~ст. 435 ЦПК України\~за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Згідно ч. 3\~ст. 435 ЦПК України\~підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Як передбачено ч. 4\~ст. 435 ЦПК України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Системне тлумачення\~ст. 435 ЦПК України\~та\~ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження»\~дає підстави дійти висновку, що у виняткових випадках, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, з заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Відстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення, при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим та на строк не більше один рік. Розстрочка виконання рішення суду - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду сплати загальної суми боргу частинами. Надання розстрочки судом полягає у визначенні розміру щомісячних платежів з метою погашення всієї суми боргу, визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку сплати останнього платежу на підставі розстрочки рішення має бути виконано повністю. При розгляді заяв щодо розстрочки виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому; суми щомісячного платежу, наявність яких має бути доведена боржником. Строки такого відтермінування та сума щомісячних платежів знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку до повного виконання рішення суду. Надання розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника. Як вбачається з п.10\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 26.12.2003 року «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження»\~задоволення заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). Загальновідомим є факт того, що території України, відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022 у зв`язку із військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні, введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Станом на день винесення рішення воєнний стан неодноразово продовжувався, останній раз Указом Президента України № 254/2023 від 01.05.2023 у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною військовою збройною агресією Російської Федерації проти України в Україні продовжено строк дії військового стану з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб. Тобто, станом на день ухвалення рішення воєнний стан діє на території України. З наданих відповідачем доказів вбачається, що на її утриманні знаходиться малолітня дитина [PERSON] , 19.09.2018, окрім того відповідач з дитиною є внутрішньо переміщеними особами, що підтверджується копіями довідок від 28.11.2022 №3009-5002349183 та № 3009-5002349172. Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 23.05.2023 [PERSON] отримувала щомісяця соціальні виплати з відповідних бюджетів у розмірі 860 грн та двічі (березень, грудень) дохід у розмірі 10953,20 грн та 13164,77 відповідно грн плата за надання земельної ділянки у лізинг, оренду або суборенду. Суд дійшов до висновку про те, що надані відповідачем докази можуть бути підставою для розстрочення виконання судового рішення, оскільки зазначені обставини (воєнний стан, скрутне матеріальне становище, статус ВПО) істотно ускладнюють виконання рішення, тому їх можна оцінювати як особливі обставини в розумінні\~ст. 435 ЦПК України\~і розстрочення виконання судового рішення, що не шкодитиме меті дієвого та вчасного виконання рішення суду. У відповідності до ч. 5\~ст. 435 ЦПК України\~розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Враховуючи, ступінь вини відповідача у виникненні спору, розмір заборгованості, майновий стан відповідача, суд вважає за можливе розстрочити виконання рішення суду строком на один рік зі сплатою рівними частинами суми заборгованості: по 5336,53 грн (64038,34/12) щомісяця, після набрання рішення суду законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: partial