Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-11 00:00:00

17 квітня 2023 року представник АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил. В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 19 жовтня 2016 року є власником квартири [ADDRESS] , договір зареєстровано у Єдиному державному реєстрі речових прав 19 жовтня 2016 року. В п.1.4 договору зазначено, що квартира прихованих та не застережених недоліків, які значно знижують цінність або можливість використання за цільовим призначенням немає, від Покупця не приховано обставини, які мають істотне значення, усі інженерні комунікації, котрі є в квартирі знаходяться в робочому стані і функціонують за призначенням. Відповідач з 19 жовтня 2016 року є власником квартири [ADDRESS] , не виявила волевиявлення та обов`язку укласти договір користування, що передбачено п.2.1.3 ПРРЕЕ, згідно якого ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Проте, електричною енергією користувалася, жодних заяв про відмову від електроенергії, яка є товаром до товариства не подавала, а відтак постачанням електроенергії була забезпечена. Згідно п.3.4 Договору купівлі-продажу, право Покупця вимагати від Продавця сплати усіх комунальних платежів, а отже після укладення угоди відчуження квартири саме у відповідача виникає обов`язок по сплаті комунальних послуг в даному випадку за спожиту електричну енергію, але відповідач не виконує свої обов`язки щодо утримання свого майна в належному стані. Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: [ADDRESS] , що проводилась 26.09.2022 року згідно з п.8.2.5 ПРРЕЕ, було виявлено порушення ПРРЕЕ та складено акт про порушення № Дн 004421 у присутності [PERSON] . Акт було підписано представниками оператора системи розподілу та відповідачем. [PERSON] у графі зауваження вказала, що залишилось після попередніх господарів, з актом ознайомлена та отримала. Підписуючи акт про порушення № Дн 004421 від 26.09.2022 року від [PERSON] не надходило жодних заперечень, також спростувань без облікового підключення остання не надала. У відповідача було вив явлено розкрадання електричної енергії, а саме: порушено п.п.7 п.8.4.2 ПРРЕЕЕ, виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушення схеми обліку. В акті про порушення № Дн 004421 вказано, що самовільне підключення електроустановки до мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Самовільне підключення виконано шляхом змонтованого відгалуження від ввідних дротів підключаючи лічильник електричної енергії на автоматичні вимикачі в шафі обліку в квартирі. При вимкненні автоматичні вимикачів навантаження та подача навантаження електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Самовільне підключення виявлено шляхом демонтажу оздоблювальних матеріалів, а саме автоматичні вимикачі були закрити захисною металевою панеллю заводського виготовлення. Відповідача відповідно до п.11 акту про порушення було повідомлено про засідання комісії, яка була призначена на 04.10.2022 року. Відповідно до вимог п.8.2.6 ПРРЕЕ 04.10.2022 року у присутності відповідача [PERSON] було проведено засідання комісії, акт про порушення № Дн 004421 від 26.09.2022 року було розглянуто та проведено нарахування, відповідач проти порушення на засіданні комісії не заперечувала, будь-яких письмових пояснень не надавала, зауважень у протоколі засідання комісії не зазначила та підписала протокол №76/22 без зауважень, який отримала особисто разом з досудовою претензією. Отримавши протокол засідання комісії про нарахування обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих правил, відповідач до суду за захистом свої прав не зверталася, тому товариство було змушено звернутися до суду із вказаним позовом. Просить суд [PERSON] на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 87847,51 грн., витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 грн. та судові витрати зі сплату судового збору у розмірі 2684,00 грн. 18 квітня 2023 року ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Від відповідача відзиву на позовну заяву на адресу суду не надходило, у зв`язку з чим суд вважає можливим застосувати положення ст.280 ЦПК України та розглянути справу заочно. Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Судом встановлено, що [PERSON] на підставі Договору купівлі-продажу від 19 жовтня 2016 року є власником квартири [ADDRESS] , договір зареєстровано у Єдиному державному реєстрі речових прав 19 жовтня 2016 року (а.с.9-12). Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , що проводилась 26.09.2022 року згідно з п.8.2.5 ПРРЕЕ, було виявлено розкрадання електричної енергії про що складено акт про порушення № Дн 004421 від 26.09.2022 року, згідно якого: порушено облік електричної енергії п.2.3.3 ПРРЕЕ, що відповідає п.8.4.2 ПРРЕЕЕ - самовільне підключення електроустановки до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушення схеми обліку, приховано, виявити яке при контрольному огляді можливості не було. Самовільне підключення виконано шляхом змонтованого відгалуження від ввідних дротів підключаючи лічильник електричної енергії на автоматичні вимикачі в шафі обліку в квартирі. При вимкненні автоматичні вимикачів навантаження та подача навантаження електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується. Самовільне підключення виявлено шляхом демонтажу оздоблювальних матеріалів, а саме автоматичні вимикачі були закрити захисною металевою панеллю заводського виготовлення. Споживачу продемонстровано порушення (а.с.6). Акт про порушення № Дн 004421 було складено у присутності [PERSON] , підписано представниками оператора системи розподілу та відповідачем. [PERSON] у графі зауваження вказала, що залишилось після попередніх господарів, з актом ознайомлена, згодна, бланк акту отримала. Підписуючи акт про порушення № Дн 004421 від 26.09.2022 року від [PERSON] не надходило заперечень, також спростувань без облікового підключення остання не надала. В п.1.4 Договору купівлі-продажу квартири зазначено, що квартира прихованих та не застережених недоліків, які значно знижують цінність або можливість використання за цільовим призначенням немає, від Покупця не приховано обставини, які мають істотне значення, усі інженерні комунікації, котрі є в квартирі знаходяться в робочому стані і функціонують за призначенням. Згідно п.3.4 Договору купівлі-продажу квартири, право Покупця вимагати від Продавця сплати усіх комунальних та інших платежів щодо вищевказаної квартири. Відповідача відповідно до п.11 акту про порушення було повідомлено про засідання комісії, яка була призначена на 04.10.2022 року. Відповідно до вимог п.8.2.6 ПРРЕЕ 04.10.2022 року у присутності відповідача [PERSON] було проведено засідання комісії, акт про порушення №004421 від 26.09.2022 року було розглянуто та проведено нарахування за період з 26.09.2021 року по 26.09.2022 року на суму 87847,51 грн. за 17348 кВт*г не облікованої електричної енергії. Відповідач з протоколом комісії ознайомлена, з рішенням комісії та нарахуванням по акту згодна про що свідчить її підпис. Будь-яких зауважень у протоколі засідання комісії відповідач не зазначила та підписала протокол №76/22, який отримала особисто разом з досудовою претензією (а.с.8). Відносини між позивачем та відповідачем регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ №312 від 14.03.2018 року, Цивільним кодексом України та Законом України «Про ринок електричної енергії». Згідно з п.1.1.2 ПРРЕЕ побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових по треб, що не включають професійну та/або господарську діяльність ). Також, у відповідності із Законом України «Про захист прав споживачів» споживач - фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих побутових потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальні послуги. Житлово- комунальні послуги - це результат Господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо- та електропостачанням, опаленням, а також вивезенням побутових відходів у порядку, встановленому законодавством, забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях тощо. Частиною 6 п.5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України. Згідно ч.10 п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Відповідно до ч.12 п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; За правилами ч.13 п.5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку. Частиною 19 п.5.5.5 ПРРЕЕ визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Частиною 20 п.5.5.5 ПРРЕЕ на споживача покладено обов`язок не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до ст.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу. За вимогами ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Договір постачання електричної енергії укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання споживачу всього обсягу фактичного споживання електричної енергії за певним об`єктом у певний період часу одним електропостачальником відповідно до обраної споживачем комерційної пропозиції (п.3.1.8 розділу 3.1 глави III ПРРЕЕ). Для укладання договору, за вимогами п.2.1.3 ПРРЕЕ ініціатором укладання договору про надання послуг з розподілу електричної енергії у разі зміни споживача або форми власності є споживач. Відповідно до п.2.1.6 ПРРЕЕ у разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу та має подати оператору системи розподілу письмову заяву про припинення розподілу електричної енергії на його об`єкт. Відповідач з 19 жовтня 2016 року є власником квартири [ADDRESS] , не виявила волевиявлення та обов`язку укласти договір користування, що передбачено п.2.1.3 ПРРЕЕ, згідно якого ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Проте, електричною енергією користувалася, жодних заяв про відмову від електроенергії, яка є товаром до товариства не подавала, а відтак постачанням електроенергії була забезпечена та допустила порушення на ринку електричної енергії відповідно до п.4) ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії». Згідно з п.8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територія) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформляється акт про порушення відповідно до додатку №8 ПРРЕЕ. Згідно з п.4) ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з п.8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу у разі виявлення порушень, в даному випадку, що визначено підпункт 7) п.8.4.2. ПРРЕЕ, а саме виявлено порушення: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку. У разі виявлення порушення, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ розрахунок здійснюється за формулою (8) величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі) яким здійснено самовільне підключення, період розрахунку складає: з 26.09.2021 року - по 26.09.2022 року (день складання акту), тобто за 365 днів. Період розрахунку у 365 днів відповідає вимогам п.8.4.8 підпункт 3) ПРРЕЕ якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Згідно наданого позивачем розрахунку по акту № Дн 004421 від 26.09.2022 року, [PERSON] проведено нарахування за період з 26.09.2021 року по 26.09.2022 року на суму 87847,51 грн. за 17348 кВт*г не облікованої електричної енергії (а.с.5). Статтею 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Згідно ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Враховуючи вищевикладені обставини, суддя приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, а вартість не облікованої електричної енергії 17345 кВт*г нарахована за період 26.09.2021 року по 26.09.2022 року у розмірі 87847,51 грн., повністю підтверджується письмовими матеріалами справи, у зв`язку з чим, позов підлягає задоволенню. З приводу вимоги позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст.59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Положенням статті 10 Закон України «Про судоустрій і статус суддів» кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, визначених законом, держава забезпечує надання професійної правничої допомоги безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав та особи, яка надає правничу допомогу. Витрати учасників судового процесу на професійну правничу допомогу відшкодовуються в порядку, визначеному законом. Згідно з вимогами частин 1 та 3 (пункт 1) статті 133 та частин 1, 3 ст.137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частини 1-3статті 134 ЦПК України визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. За приписами ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Разом з цим, Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу та їх відшкодування за рахунок опонента в судовому процесі сторонам необхідно надати суду такі докази: 1) договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг тощо); 2) документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги; 3) докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт (акти наданих послуг, акти виконаних робіт та ін.); 4) інші документи, що підтверджують обсяг, вартість наданих послуг або витрати адвоката, необхідні для надання правничої допомоги. На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано суду: копію Договору про надання правової допомоги №210-ДЕ від 08.01.2021 року, копію додаткової угоди №4 до Договору про надання правової допомоги №210-ДЕ від 27.04.2021 року, копію додаткової угоди №32 до Договору про надання правової допомоги №210-ДЕ від 30.12.2022 року, копію свідоцтва на право заняття адвокатською діяльністю серії ДП №3956, копію довіреності ;135/2023 від 12.03.2023 року. Оскільки від відповідача в порядку ч.5 ст.137 ЦПК України, не надійшло клопотання про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, та/або їх необґрунтованості, які підлягають розподілу між сторонами, враховуючи складність справи та обсяг виконаних робіт, принципи співмірності та розумності судових витрат, суд приходить до висновку про необхідність стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правничу професійну допомогу у розмірі 10000,00 грн. Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по справі у розмірі 2684,00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved