Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

в грудні 2022 року до Шевченківського районного суду надійшла позовна заява [PERSON] до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про скасування рішення комісії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визначення обсягу недорахованої електричної енергії та її вартості оформленого протоколом засідання комісії №279 від 22.11.2022 року, відповідно до якої, позивач просив суд: скасувати рішення комісії ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості оформленого протоколом засідання комісії №279 від 22.11.22 року, прийнятого за результатами розгляду акту про порушення №046218 від 05.04.21 року. Позивачем вказано, що 08.11.2020 року ним було придбано у ФОП [PERSON] будівлю, що розташована за адресою [ADDRESS] . ФОП [PERSON] використовував приміщення як млин, приміщення непридатне для проживання. В березні 2021 року він звернувся до Відповідача з наміром підключити придбане приміщення до лінії електропостачання, 23.03.2021 року між позивачем та відповідачем було укладено договір про надання йому послуг з розподілу електричної енергії №220888813 з додатками, відповідно його особовий рахунок як споживача визначено за номером цього договору 220888813. У позовній заяві вказано, що 05.04.2021 року представниками відповідача було здійснено перевірку вузла обліку розташованого на приміщенні, перевірка проводилась за відсутності позивача. При перевірці був присутній ФОП [PERSON] , який зазначений як власник у складеному за результатами перевірки акті про порушення №046218. У акті про порушення було зазначено про виявлені порушення ПРРЕЕ п.п. 2.3.1., 2.З.2., 2.З.З., 2.3.4. - у яких йдеться про обов`язкове використання вимірювальних засобів комерційного обліку, їх відповідність встановленим вимогам та відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) покладається на власника таких засобів комерційного обліку. Також про порушення ПРРЕЕ п. 5.5.5. - у якому йдеться про обов`язки споживача та п. 8.4.7. - у якому йдеться про механізм проведення розрахунку вартості необлікованої електроенергії. Повідомлення позивача про проведення такої перевірки та вручення копії акту про порушення відповідачем було здійснено лише через півтора року, а саме 09.09.2022 року. Майже через рік, 01.02.2022 року відповідачем було направлено лічильник електричної енергії до інституту судових експертиз з метою проведення експертного дослідження лічильника та відповіді на питання чи призводить вплив стороннього пристрою на сповільнення роботи лічильника по обліку розміру спожитої електричної енергії. 07.07.2022 року було складено висновок експертів та надано відповідачу. У висновку зазначено, що пристрій при наближенні до лічильника зупиняє його роботу. 22.11.2022 року він був запрошений на засідання комісії по розгляду акту про порушення, під час засідання її членами було прийнято рішення про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії у відповідності до механізму зазначеному у п. 8.4.10. ПРРЕЕ. Було нараховано за період 91 день, з 28.11.2020 року по 05.04.2021 року 8668 кВт/год. В протоколі позивачем зазначено про незгоду з таким рішенням комісії. 25.11.2022 року відповідачем позивачу було надано «повідомлення про оплату за Листопад 2022 року по акту порушення ПРРЕЕ №К046218 від 05.04.2021» на суму 30 874, 28 грн. та рахунок №5046802186 від 31.07.2022 року за проведення експертного дослідження приладу обліку. Вказані рахунки виписані на ім`я ФОП [PERSON] та на його особовий рахунок [NUMBER] . Таким чином на позивач вважає, що на нього було покладено обов`язок по сплаті недоврахованої електричної енергії за ФОП [PERSON] та на його особовий рахунок. В обґрунтування позову, позивачем зазначено, що враховуючи, що договір між позивачем та відповідачем укладено 23.03.2021 року, він є споживачем за даним договором з цієї дати, акт про порушення складено 05.04.21 року без його присутності, а зазначений у акті про порушення як власник ФОП [PERSON] не був його представником чи довіреною особою, не вказано відомості про посвідчення його особи та його повноваження надавати доступ представникам відповідача до його приватної власності. Окрім того, з зазначених у Акті порушень пунктів ПРРЕЕ не можна зробити висновок про які конкретно порушення йдеться. Акт про порушення складено в порушення вимог ПРРЕЕ п.8.2.5., а як вбачається також із рахунків про сплату недоврахованої електричної енергії, вказаний акт було складено на ФОП [PERSON] за його особовим рахунком як непобутового споживача. Відповідно рішення комісії відповідача про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості оформлене протоколом засідання комісії №279 від 22.11.22 року прийняте на підставі акту про порушення складеного з недотримання вимог ПРРЕЕ - не може вважатися законним. Так, позивач вказує, що приймаючи оспорюване рішення, відповідач визначив обсяг недоврахованої електричної енергії за формулою наведеною у п. 8.4.10. ПРРЕЕ, яка може бути застосована лише для непобутових споживачі електричної енергії, до яких відноситься СПД [PERSON] , що здійснював підприємницьку діяльність надаючи послуги млина, в той час як він є побутовим споживачем і розрахунок обсягу недоврахованої електричної енергії слід проводити у відповідності до п. 8.4.7. ПРРЕЕ. В результаті складення акта про порушення без його відома та без його присутності представниками відповідача було позбавлено його права скористатися своїми правами споживача та власника. Позивач був позбавлений можливості внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень, а в разі визнання споживачем факту втручання у роботу приладу експертиза не проводиться, відповідно до виставленого відповідачем йому рахунку № [NUMBER] від 31.07.22 року на суму 15 487,20 грн.. Також, позивач зазначає, що як вбачається п. 8.2.6 ПРРЕЕ, строк у 60 днів не підлягає поновленню чи подовженню лише переривається зі зверненням оператором системи до експертної установи та починає новий відлік 60 календарних днів з моменту отримання такого висновку. Акт про порушення складено 05.04.21 року, за висновком спеціаліста до експертної установи ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі» звернулись 01.02.22 року, висновок складено 07.07.22 року, сплачено вартість 30.07.22 року, надіслано відповідачем позивачу 09.09.22 року, засідання комісії відбувається 22.11.22 року. Отже за відсутності норми яка б передбачала можливість поновити 60 денний строк розгляду акту про порушення, акт мав би бути скасований і в результаті його розгляду комісією відповідача не могло бути прийняте рішення про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості оформленого протоколом засідання комісії №279 від 22.11.22 року. Окрім того в рішенні комісії оформленим протоколом засідання комісії, в порушення вимог зазначених в п. 8.2.6. ПРРЕЁ, не зазначена вартість недоврахованої електричної енергії. У позовній заяві позивачем вказано, що рішення комісії Відповідача про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості оформленого протоколом засідання комісії №279 від 22.11.22 року: - прийняте відносно нього за період з 28.11.2021 по 05.04.2021 року, в який він не вважався споживачем; - обсяг недоврахованої електричної енергії визначений, як для непобутового споживача у відповідності до п. 8.4.10., а за договором він є фізичною особою побутовим споживачем і слід було застосовувати п. 8.4.7.; - прийняте за результатами розгляду акту про порушення ПРРЕЕ в якому самі порушення однозначно не зазначено; - прийняте за результатами розгляду акту про порушення ПРРЕЕ який втратив чинність та мав вже бути скасований у відповідності до вимог п. 8.2.6. ПРРЕЕ. За таких обставин позивач вважає, що прийняте зазначене рішення незаконним та таким що підлягає скасуванню. Окрім того, позивачем вказано, що 02.12.22 року він звернувся з листом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) щодо встановлення відповідності дій відповідача вимогам ПРРЕЕ. Відповідь на день подання позовної заяви не надійшла. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 08.12.2022 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 16.03.2023 року до суду надійшли письмові пояснення відповідача ПАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» по суті справи. 25.04.2023 року до суду надійшли письмові пояснення відповідача ПАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» по суті справи. 05.06.2023 до суду надійшли письмові заперечення на клопотання представника відповідача про долучення до справи доказів та його усне клопотання про поновлення прощеного строку на подання доказів. Позивач в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та просив відмовити в задоволенні позовних вимог . Вислухавши пояснення позивача та представника відповідача дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» Споживач має право купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку. Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг прийнято постанову від 14.03.2018 № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі - Правила/ПРРЕЕ чинних на дату складання акту №К046218 від 05.04.2021). Як визначено п. 1.1.1 Правил, вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Відповідним пунктом Правил встановлено, що вони є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Отже, відповідні Правила є обов`язковими як для [PERSON] , як споживача електричної енергії, так і для Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі». Згідно п. 2.1.2 ПРРЕЕ оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи. Не допускається розподіл (передача) електричної енергії до точки розподілу електроустановки споживача за відсутності діючого договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з таким споживачем, крім випадку здійснення розподілу (передачі) електричної енергії оператором системи до власних електроустановок. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» розподіл електричної енергії за адресою: вул. Молодіжна, 5/1, с. Русанів, Броварський р-н, Київська обл., здійснювався на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладеного між відповідачем та ФОП [PERSON] . Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до ПРРЕЕ. Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу. Відповідно до 2.1.6 ПРРЕЕ фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. Статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Так, взаємовідносини між громадянами (фізичними особами - споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, у тому числі порядок укладення договорів, порядок розрахунків за спожиту електричну енергію; права, обов`язки і відповідальність енергопостачальника та споживача електричної енергії регулюються відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 р. Разом з тим, п. 8.2.5. ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). Судом встановлено, що 05.04.2021 представниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» за за адресою: вул. Молодіжна, буд. 5, с. Русанів, Броварський район, Київська область, за участю ФОП [PERSON] (особа, що допустила представників Відповідача на об`єкт споживача) було складено акт про порушення № К046218 (далі - Акт), у якому зазначено, що виявлення порушення обліку електричної енергії: порушення п.2.5.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідач порушив п. 8.4.7 ПРРЕЕ, а саме виявлені явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показів, шляхом впливу на лічильник електричної енергії НІК 2301АП2 № 1088449 фізичного поля від радіоелектричного пристрою внаслідок чого спожита електрична енергія споживається та лічильником не враховується. Радіоелектричний пристрій вилучено. Порушення зафіксовано фото-, відеозйомкою. Крім того, в пункті 10 Акта зазначено, що прилад обліку, імпульсний генератор та пломби ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вилучено та укладено у пакет, опломбований пломбою № А0050544. Акт підписано п`ятьма представниками ОСР є відмітка про відмову від підпису [PERSON] . У переліку додатків до Акта зазначено: сейф-пакет з речовим доказой, фото, відеофіксація порушення, відеофіксація відмови від підпису Акта. Таким чином, Акт складено з дотриманням вимог пункту 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ). Дата здійснення представниками ОСР останньої технічної перевірки засобу обліку за вказаною адресою до моменту складення Акта 08.11.2020. Відповідно до паспорта точки розподілу електричної енергії дозволена електрична потужність за вказаною адресою встановлена на рівні 20 кВт. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] було придбано на підставі договору купівлі-продажу нежитлову будівлю серія та номер: 462, видавник приватний нотаріус Броварського районного нотаріального округу Київської області Цопін Леонід Олександровича, нежитлову будівлю, що розташована за адресою [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2234299032212, дата реєстрації: 28.11.2020, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №234584705 від 28.11.2020. Сторонами не заперечувалось, що 11.05.2021 на засіданні комісії з розгляду Акта у присутності [PERSON] було розглянуто Акт та прийнято рішення про перенесення засідання у зв`язку з нововиявленими фактами. [PERSON] були надані пояснення про те, що він продав об`єкт за вказаною адресою, але підтверджуючих документів комісії не надав. 03.06.2021 на засіданні комісії з розгляду Акта №К046218 від 05.04.2021, оформлений протоколом №117 без присутності власника об`єкта, було прийнято рішення про направлення на експертизу вилучених речових доказів (вилучених пристрої у споживача). Згідно висновку експертів за результатами проведення експертного дослідження від 07.07.2022 № 9973, наданого Незалежним інститутом судових експертиз, зазначено, що при підключенні наданого на дослідження стороннього пристрою, який розміщений в полімерному корпусі білого кольору, до джерела змінного струму напругою 220В та частотою 50Гц і при розміщенні його робочої частини білого кольору біля лицьової частини прозорої кришки лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП1В зав. №1088449, 2014 року випуску, здійснюється вплив на даний лічильник електричної енергії, а саме повне блокування обліку електроенергії протягом всього періоду ввімкненого в мережу живлення стороннього пристрою. Враховуючи зазначене, відповідач має підстави для застосування на підставі Акта положень глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ. Відповідачем зазначено та не заперечувалось позивачем, що протягом 2022 року засідання комісії з розгляду Акта неодноразово переносилися, у зв`язку з відсутністю споживача або ракетними обстрілами Київської області. Відповідно до протоколу № 279 від 22.11.2022 засідання комісії з розгляду Акта на комісії був присутній [PERSON] (представник [PERSON] ). Комісією прийнято рішення здійснити на підставі Акта №к046218 від 05.04.2021 розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за період з 28.11.2020 (дата набуття права власності) по 05.04.2021. Сума нарахувань склала 30874,28 грн. У протоколі № 279 від 22.11.2022 зафіксовано незгоду [PERSON] . Протокол збитків вручено представнику Позивача. Положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно технічних документів та договору про постачання енергії. Згідно зі ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки можуть виникати із договорів та інших правочинів, чи безпосередньо з актів цивільного законодавства. Відповідно положень ч.ч.1, 2 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Так, взаємовідносини між громадянами (фізичними особами - споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, у тому числі порядок укладення договорів, порядок розрахунків за спожиту електричну енергію; права, обов`язки і відповідальність енергопостачальника та споживача електричної енергії регулюються відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 р. Згідно п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3 ПРРЕЕ на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку. Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки. Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Відповідно до п. 5.5.5 ПРРЕЕ Споживач електричної енергії, зокрема зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; врегулювати у порядку, визначеному Кодексом систем розподілу та цими Правилами, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу шляхом укладення окремого договору про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії (або у формі додатка до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії); забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. При цьому, відповідно до п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії); 3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо); 4) фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів); 5) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку; 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку; 7) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку; 8) використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії; 9) пошкодження або відсутність пломб на засобах вимірювальної техніки, що вимірюють обсяг електричної енергії, розподіленої мережами споживача (основного споживача), пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) зазначених засобів вимірювальної техніки (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб), інші дії споживача, які призвели до зміни показів цих засобів вимірювальної техніки. В свою чергу, відповідно до пп. 8.2.5, 8.2.6 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. Як підтверджується матеріалами справи, 05.04.2021 року повноваженими представниками Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» проводилась перевірка дотримання споживачами ПРРЕЕ. Під час проведення перевірки було виявлено порушення ПРРЕЕ. Як уже зазначалось судом, що позивач, починаючи з 28.11.2020 року є власником об`єкта, де виявлено порушення ПРРЕЕ. Починаючи з зазначеної дати та до дня виявлення порушення, не дивлячись на те, що це його прямий обов`язок, оскільки відповідно до п. 2.1.3 розділу II ПРРЕЕ, ініціатором укладення споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач, з відповідними заявами про зміну власника об`єкта електропостачання не звертався. Із заявою про укладення Договору у зв`язку зі зміною власника розірвання Договору № 776 від 03.04.2014 року позивач звернувся до відповідача лише 28.04.2021 року, що підтверджується долученою до позовної заяви заявою-приєднання та повідомлення про приєднання до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та укладення Додатків (не публічних). Доказів зворотному стороною позивача надано не було. Судом критично оцінюються обґрунтування позову щодо неправомірності дій відповідача з нарахування вартості електричної енергії, спожитої за адресою: [ADDRESS] , на підставі тарифів для непобутових споживачів та вважає, що розрахунок вартості електричної енергії має здійснюватися із застосуванням тарифів для населення (побутових споживачів). Згідно витягу з відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, об`єктом нерухомого майна є нежитлова будівля. Згідно п. 1.1. Типового договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг , цей договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови постачання електричної енергії виключно побутовим та малим непобутовим споживачам постачальником універсальних послуг та укладається сторонами з урахування статей 633, 634, 641,642 Цивільного кодексу України , шляхом приєднання споживача до цього договору, згідно із заявою-приєднання, яка є додатком 1 до договору. Згідно п. 1.1.2. ПРРЕЕ (чинний на дату складання акту) терміни вживаються в таких значеннях: побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність); Малий непобутовий споживач - споживач, який не є побутовим споживачем і купує електричну енергію для власного споживання, електроустановки якого приєднані до електричних мереж з договірною потужністю до 50 кВт; Побутові потреби - споживання (використання) електричної енергії для задоволення умов постійного або тимчасового проживання та/або перебування фізичних осіб на об`єкті побутового споживача, включаючи прибудинкову (присадибну територію), у тому числі для індивідуального будівництва (реконструкції) об`єктів приватного домогосподарства, крім потреб підприємницької, господарської діяльності; Об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщенні за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. Приватне домогосподарство - об`єкт індивідуального побутового споживача, який належить до житлового фонду та може складатись із квартири, житлового будинку (частини будинку) та, за наявності електрифікованих споруд, будівель у межах однієї території (прибудинкової/присадибної ділянки житлового будинку), на якому електрична енергія використовується на побутові потреби відповідно до укладеного договору. Також, п.п. 14.1.129 п. 14.1 ст.14 Податкового кодексу України визначено поняття й об`єктів нежитлової нерухомості - це будівлі, приміщення, що не віднесені відповідно до законодавства до житлового фонду. Зокрема, у нежитловій нерухомості виділяють: будівлі готельні - готелі, мотелі, кемпінги, пансіонати, ресторани та бари, туристичні бази, гірські притулки, табори для відпочинку, будинки відпочинку та інші будівлі. Отже, об`єктами нежитлової нерухомості є будівлі, приміщення, що не віднесені відповідно до законодавства до житлового фонду. Разом з тим, положеннями ст. 4 Житлового кодексу України встановлено, що житловий фонд утворюють жилі будинки, а також жилі приміщення в інших будівлях. Положеннями ст. 379 Цивільного кодексу України також визначено поняття житла, а саме: житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них. Отже, будівля, що належить позивачу, не належить до об`єктів житлової нерухомості. Отже, об`єкт позивача не підлягає під визначення «об`єкт побутового споживача», а отже використання електричної енергії фізичними особами на об`єктах, які не відносяться до житлового фонду, не можна віднести до задоволенням власних побутових або господарських потреб населення. Таким чином, системний аналіз норм чинного законодавства свідчить, що використання електричної енергії фізичними особами на об`єктах, які не відносяться до житлового фонду, не можна вважати задоволенням власних побутових потреб. Отже, позивач по справі, не є побутовим споживачем в розумінні Правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 та Закону України «Про ринок електричної енергії». Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з: вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт*год.) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт*год.); величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт*год); кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день). Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил, розкладається на складові відповідно до кількості днів (Ді, день) у кожному календарному місяці (ціновому періоді), протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням цих Правил (п. 8.4.7. ПРРЕЕ). При цьому, період розрахунку визначається з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяті календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення (п.п 4 п. 8.4.8 ПРРЕЕ). У разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) розраховується за формулою W доб = P · t доб · K в, (п. 8.4.10 ПРРЕЕ). При цьому, Р- потужність (кВт), визначена як: сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність); tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год). Таким чином; беручи до уваги норми, які визначають порядок розрахунку заподіяної шкоди постачальнику внаслідок безобліково спожитої електроенергії, аналізуючи зміст розрахунку по акту № К046218 від 05.04.2021 року, Товариством вірно здійснено розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Позивач є власником нежитлової будівлі починаючи з 28.11.2020 року. Пунктом 2.5 Постанови Пленуму ВГСУ від 16.12.15 № 3 «Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання» роз`яснено, що у вирішенні спорів про стягнення вартості електричної енергії, спожитої внаслідок самовільного підключення до об`єктів електроенергетики, та визначенні особи, яка є споживачем та належним відповідачем у спорі, судам слід виходити з приписів положень 319, 322 ЦК України та враховувати, що відповідальність щодо належного утримання майна несе власник цього майна або особа, що володіє іншими речовими правами щодо цього майна (зокрема, правом володіння). Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному об`ємі особою, що заподіяла цю шкоду. Отже на час складання акту власником нежитлової будівлі є Позивач, який несе обов`язок по його утриманню. Тому саме власник несе відповідальність за належне утримання свого майна і використання та облік електроенергії через встановлені прилади обліку. Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду України по справі № 464/8861/14-ц від 14 лютого 2018 року. Позивач - власник нежитлової будівлі, своїх обов`язків щодо дотримання вимог законодавства при споживанні електроенергії та/або убезпечення від її розкрадання не виконав, що призвело до заподіяння Відповідачу матеріальних збитків. З огляду на зазначене, позивач, як власники нежитлової будівлі, має нести відповідальність за порушення ПРРЕЕ Відповідно до ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Посилання Позивача на п. 8.2.6 ПРРЕЕ (щодо дотримання строків розгляду акту про порушення) теж не заслуговують на увагу, оскільки, відповідно до положень пунктів 7 та 9 постанови НКРЕКП від 20.04.2022 року № 393 «Про врегулювання деяких питань на роздрібному ринку електричної енергії у період дії в Україні воєнного стану» строки, визначені абзацами шостим та сьомим пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ, зупиняються на час дії в Україні воєнного стану та впродовж 90 днів після припинення/скасування воєнного стану. Крім того, відповідно до абзацу сьомого пункту 8.2.6 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ (у редакції, що діяла на момент складення Акта та здійснення на його підставі розрахунку) акт про порушення, не розглянутий у визначеному ПРРЕЕ порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення Факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Окрім того, згідно листа № 5246/20.3/9-23 від 17.02.2023 року Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, яким було розглянуто звернення позивача від 07.12.2022 року щодо можливих порушень з боку відповідача Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» при складенні та розгляді акта про порушення № К046218 від 05.04.2021 року, в якому відсутні будь-які посилання на порушення зі сторони відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи («Проніна проти України», № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). У зв`язку з чим судом надане обґрунтування рішення саме за конкретними обставинами справи та аргументами сторін, які мають правове значення для вирішення спору. Таким чином, інші доводи сторін не впливають на вищевказані висновки суду. За таких обставин, розглянувши справу в межах визначених позивачем предмету спору та підстав позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язко доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи по суті, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю. За загальним правилом, у відповідності зі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи - у разі відмови в позові покладаються на позивача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed