Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-20 00:00:00

21 квітня 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради, у якому просить визнати наказ № 44-к/тр-к від 27 березня 2023 року директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради «Про застосування дисциплінарного стягнення до заступника директора з навчально-виховної роботи Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради Людмили РЯСНОЇ» незаконним та скасувати його, а також стягнути з відповідача на її користь судові витрати. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що з 1 вересня 1996 року згідно наказу № 140 вона була прийнята на роботу до Крижопільської загальноосвітньої школи № 2 І-ІІІ ступенів на посаду учителя історії та географії, а в подальшому згідно наказу від 12 грудня 2003 року № 324 - переведена на посаду заступника директора школи з навчально-виховної роботи. 19 грудня 2022 року заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 2 імені воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль перейменовано у Ліцей № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради. Наказом № 44-к/тр-к від 27 березня 2023 року директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради на неї було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани за порушення вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме вчинення дій в умовах конфлікту інтересів. Вказаний наказ вважає протиправним та таким, що підлягає скасуванню, через порушення вимог статей 147 та 149 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України). Так, статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Така правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 20 травня 2020 року в справі № 754/4355/17 та від 04 серпня 2022 року в справі № 201/12566/19. Позивачка вказує, що зі змісту оспорюваного наказу слідує, що на неї накладено дисциплінарне стягнення у виді догани за порушення вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме вчинення дій в умовах конфлікту інтересів, а не за порушення трудової дисципліни. Фактично в її діях відсутнє порушення трудової дисципліни, за яке можливо застосувати дисциплінарне стягнення. Постановою Крижопільського районного суду від 21 грудня 2022 року (справа № 134/1744/22) її було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення, з урахуванням ч. 2 ст. 36 КУпАП, у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн., стягнуто судовий збір. Вказаний штраф вона сплатила. Відповідно до статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Цією конституційною нормою встановлено заборону саме «подвійного», а не «повторного» притягнення до відповідальності. Застосування зазначеного конституційного положення не залежить від того, за яким рішенням особу було притягнуто до відповідальності раніше. Окрім того, дисциплінарне стягнення до неї було застосовано 27 березня 2023 року, а адміністративні правопорушення вчинено: 29 вересня 2021 року (при винесенні та підписанні наказу № 51-к/тм); 21 грудня 2021 року (при винесенні та підписанні наказу № 73-к/тм); 1 вересня 2021 року (при винесенні та підписанні наказу № 125). І хоча вчинення адміністративного правопорушення не є тотожним порушенню трудової дисципліни, навіть в питанні дотримання строків притягнення до дисциплінарної відповідальності адміністрацією закладу вчинено грубе порушення вимог ст. 148 КЗпП України, оскільки дисциплінарне стягнення накладено через один рік. Ураховуючи вищенаведені обставини, порушення порядку застосування дисциплінарного стягнення, просить позов задовольнити. Ухвалою судді Крижопільського районного суду від 27 квітня 2023 року\~прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання для розгляду справи по суті. 19 травня 2023 року дана справа була знята з розгляду в зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті для ухвалення вироку в кримінальній справі. 08 червня 2023 року від представника відповідача адвоката Панасюка В.Б. надійшов відзив на позовну заяву, у якому він просив відмовити у задоволенні позову за безпідставністю. В обґрунтування відзиву представник відповідача вказав, що рішенням Крижопільського районного суду від 21.12.2023 року по справі № 134/1744/22 позивачку визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, накладено штраф. Згідно подання Тульчинської окружної прокуратури від 28.02.2023 № 02.55/1-135вих23 Крижопільського селищного голову було зобов`язано організувати та провести службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли невиконанню вимог Закону України «Про запобігання корупції» заступником директора з навчально-виховної роботи в закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка - Рясною Л.М. На виконання подання прокурора Крижопільським селищним головою було видано розпорядження № 44 від 02.03.2023 «Про проведення службового розслідування», яким зобов`язано директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради провести відповідне службове розслідування. В свою чергу директором Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради було видано наказ № 25 від 07.03.2023 «Про проведення службового розслідування», згідно якого створено комісію, якій доручено провести службове розслідування за фактами, викладеними в поданні Тульчинської окружної прокуратури № 02.55/1-135вих23 від 28.02.2023 року та рішенні Крижопільського районного суду від 21.12.2023 року по справі № 134/1744/22. За результатами службового розслідування комісією було складено акт від 23.03.2023, в якому, зокрема, зазначено, що дисциплінарним проступком є винне, протиправне, але таке, що виключає кримінальну відповідальність, невиконання трудових обов`язків, нездійснення або перевищення повноважень, що забезпечує процес праці особою, яка перебуває у трудових відносинах з конкретною організацією. Внаслідок вчинення проступку завдано матеріальної шкоди Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради, завдано значної шкоди авторитету Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради, поставлено під сумнів добропорядність діяльності закладів освіти Крижопільської територіальної громади, в зв`язку з чим за результатами проведення службової перевірки комісія дійшла висновку про доцільність притягнення заступника директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради [PERSON] до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. Враховуючи висновок комісії, директором Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради було винесено наказ № 44-к/тр-к від 27.03.2023 року «Про застосування дисциплінарного стягнення до заступника директора з навчально-виховної роботи Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради Людмили РЯСНОЇ». Відповідно до ч. 1 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в\~частині першій\~статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. Згідно ч. 2 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції» особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. Таким чином, Закон України «Про запобігання корупції» прямо вказує на обов`язок притягнути до дисциплінарної відповідальності особу, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією. Вина позивачки у вчиненні корупційного правопорушення встановлена рішенням Крижопільського районного суду від 21.12.2023 року по справі № 134/1744/22, яке набрало законної сили та є обов`язковим для виконання. Обов`язок притягнення до дисциплінарної відповідальності встановлений частиною 2 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції». Враховуючи вищевикладене, накладення на позивачку дисциплінарного стягнення у вигляді догани є правомірним та таким, що відповідає обставинам справи. Про вчинення дисциплінарного проступку позивачкою, відповідачу стало відомо лише 02 березня 2023 року після ознайомлення з розпорядженням селищного голови № 44 від 02.03.2023. З огляду на те, що спірний наказ видано 27.03.2023 року, дисциплінарне стягнення застосовано у межах одного місяця. Шестимісячний строк накладення дисциплінарного стягнення також не пропущено, оскільки датою вчинення дисциплінарного проступку в розумінні ч. 2 ст. 65-1 Закону України «Про запобігання корупції» можна вважати 20.01.2023, коли рішення у справі № 134/1744/22 набрало законної сили. Окрім того, у відзиві представник відповідача просив поновити строк для подання відзиву, посилаючись на введення в Україні воєнного стану через військову агресію російської федерації проти України, що є форс-мажорною обставиною, визнаною у листі Торгово-промислової палати України № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022. Ухвалою Крижопільського районного суду від 08 червня 2023 року було задоволено заяву представника відповідача адвоката Панасюка В.Б. про поновлення строку на подання відзиву. Даною ухвалою постановлено поновити строк для подання відзиву та долучити відзив разом з доданими до нього документами до матеріалів справи. Також позивачці встановлено п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив. 16 червня 2023 року до суду від представника позивачки [PERSON] адвоката Близнюка В.В. надійшла відповідь на відзив, у якій він вказує, що в акті службового розслідування від 23.03.2023 року не зазначено, яке саме порушення трудової дисципліни вчинено [PERSON] . Комісією з проведення службового розслідування жодним чином не досліджено наказ відділу освіти, молоді та спорту Крижопільської селищної ради від 22 серпня 2022 року № 94 «Про розподіл обов`язків між директором школи, його заступниками та працівниками школи у 2022-2023 роках», Статут закладу освіти тощо, не зазначено, яке з їх положень порушено або не виконано, за що слідує дисциплінарне стягнення. Твердження сторони відповідача про те, що внаслідок вчинення проступку завдано матеріальної шкоди Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради, завдано значної шкоди авторитету Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради, поставлено під сумнів добропорядність діяльності закладів освіти Крижопільської територіальної громади, є безпідставним та спірним. Крім того, незрозумілим та безпідставним є твердження відповідача про дотримання строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, адже вимоги ст. 148 КЗпП України є обов`язковими для всіх і Ліцей № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради не є виключенням, тому як роботодавець зобов`язаний їх дотримуватись. В судовому засіданні позивачка та її представник підтримали позовні вимоги за обставин, викладених у позовній заяві та у відповіді на відзив, просили позов задовольнити. Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві. Заслухавши учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків. Згідно\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 12 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. У відповідності до змісту\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно\~ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Згідно із\~статтею 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що з 1 вересня 1996 року згідно наказу № 140 [PERSON] була прийнята на роботу до Крижопільської загальноосвітньої школи № 2 І-ІІІ ступенів на посаду учителя історії та географії, а в подальшому згідно наказу від 12 грудня 2003 року № 324 - переведена на посаду заступника директора школи з навчально-виховної роботи. 19 грудня 2022 року заклад загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 2 імені воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль перейменовано у Ліцей № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради. Вказані обставини підтверджуються записами в трудовій книжці [PERSON] та не оспорюються учасниками справи. Судом також встановлено, що постановою Крижопільського районного суду від 21 грудня 2022 року (справа № 134/1744/22) [PERSON] визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення, з урахуванням ч. 2 ст. 36 КУпАП, у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень, а також стягнуто на користь держави 496,20 грн. судового збору. Зі змісту постанови вбачається, що [PERSON] , виконуючи обов`язки директора закладу загальної середньої освіти I-III ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль Вінницької області, являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 01.09.2021 при винесенні та підписанні наказу № 125 від 01.09.2021, яким передбачалась надбавка заступникам директора, в тому числі і [PERSON] , в розмірі 30 % від посадового окладу, не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не пізніше наступного робочого дня (02.09.2021) не повідомила засновника (Крижопільську селищну раду) про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом, який обумовлений бажанням отримати вищевказану надбавку, та представницькими повноваженнями на посаді в.о. директора закладу освіти, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 172-7 КУпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Крім того, [PERSON] , виконуючи обов`язки директора закладу загальної середньої освіти I-III ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль Вінницької області, являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 01.09.2021 при винесенні та підписанні наказу № 125 від 01.09.2021, яким передбачалось встановлення надбавки до заробітної плати заступникам директора, в тому числі і [PERSON] , в розмірі 30 % посадового окладу, вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між її приватним інтересом, який обумовлений бажанням отримати вищевказану винагороду, та представницькими повноваженнями на посаді в.о. директора закладу освіти, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Крім того, [PERSON] , виконуючи обов`язки директора закладу загальної середньої освіти I-III ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль Вінницької області, являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 29.09.2021 при винесенні та підписанні наказу № 51-к/тм від 29.09.2021, яким передбачалась виплата винагороди працівникам закладу освіти, в тому числі і [PERSON] в розмірі 4405,50 гривень, не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не пізніше наступного робочого дня (30.09.2021) не повідомила засновника (Крижопільську селищну раду) про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом, який обумовлений бажанням отримати вищевказану винагороду, та представницькими повноваженнями на посаді в.о. директора закладу освіти, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 172-7 КУпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Окрім того, [PERSON] , виконуючи обов`язки директора закладу загальної середньої освіти I-III ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль Вінницької області, являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 29.09.2021 при винесенні та підписанні наказу № 51-к/тм від 29.09.2021, яким передбачалась виплата винагороди працівникам закладу освіти, в тому числі і [PERSON] в розмірі 4405,50 гривень, вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між її приватним інтересом, який обумовлений бажанням отримати вищевказану винагороду, та представницькими повноваженнями на посаді в.о. директора закладу освіти, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Крім того, [PERSON] , виконуючи обов`язки директора закладу загальної середньої освіти I-III ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль Вінницької області, являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 21.12.2021 при винесенні та підписанні наказу № 73-к/тм від 21.12.2021, яким передбачалась виплата матеріальної винагороди працівникам закладу освіти, в тому числі і [PERSON] в розмірі 30181,50 гривень, не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не пізніше наступного робочого дня (22.12.2021) не повідомила засновника (Крижопільську селищну раду) про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом, який обумовлений бажанням отримати вищевказану винагороду, та представницькими повноваженнями на посаді в.о. директора закладу освіти, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 172-7 КУпАП, тобто - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Окрім того, [PERSON] , виконуючи обов`язки директора закладу загальної середньої освіти I-III ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка смт. Крижопіль Вінницької області, являючись відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 21.12.2021 при винесенні та підписанні наказу № 73-к/тм від 21.12.2021, яким передбачалась виплата винагороди працівникам закладу освіти, в тому числі і [PERSON] в розмірі 30181,50 гривень, вчинила дію та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між її приватним інтересом, який обумовлений бажанням отримати вищевказану винагороду, та представницькими повноваженнями на в.о. директора закладу освіти, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, тим самим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. 02 березня 2023 року Крижопільським селищним головою було видано розпорядження № 44 «Про проведення службового розслідування», яким зобов`язано директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради (Жанну Тесмінецьку) провести службове розслідування у зв`язку з поданням Тульчинської окружної прокуратури Вінницької області від 288.02.2023 № 02.55/1-155вих23 щодо організації та проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли невиконанню вимог Закону України «Про запобігання корупції» заступником директора з навчально-виховної роботи в закладі загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 2 ім. воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка - Рясною Л.М. Наказом директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради від 27 березня 2023 року № 44-к/тр-к «Про застосування дисциплінарного стягнення до заступника директора з навчально-виховної роботи Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради Людмили РЯСНОЇ» на заступника директора з навчально-виховної роботи Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради - [PERSON] було накладено дисциплінарне стягнення у виді догани за порушення вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме вчинення дій в умовах конфлікту інтересів. Так, відповідно до Акту проведення службового розслідування від 23 березня 2023 року стосовно порушення заступником директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради [PERSON] вимог ЗУ «Про запобігання корупції» встановлено, що заступник директора з навчально-виховної роботи Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради Рясна Л.М. допустила порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» в частині прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів та неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим завдала матеріальних збитків Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради.\~ Позивачка не погоджується з наказом директора Ліцею № 2 смт. Крижопіль Крижопільської селищної ради від 27 березня 2023 року № 44-к/тр-к, вважає його незаконним, та таким, що підлягає скасуванню. Згідно зі\~ст. 4 КЗпП\~України законодавство про працю складається з\~Кодексу законів про працю України\~та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього. Згідно зі\~ст. 139 КЗпП\~України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст.\~140\~КЗпП України, трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. Згідно зі\~ст. 142 КЗпП\~України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Відповідно до ч. 1 ст. 147 КЗпП\~України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов`язки. Адже працівник має усвідомити, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення. Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. У відповідності до ст. 150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством. Суд не може погодитись із доводами сторони позивачки щодо подвійного притягнення до відповідальності. Відповідно до ч. 2\~ст. 65 ЗУ «Про запобігання корупції»\~особа, яка вчинила корупційне правопорушення або правопорушення, пов`язане з корупцією, однак судом не застосовано до неї покарання або не накладено на неї стягнення у виді позбавлення права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю, пов`язаними з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або такою, що прирівнюється до цієї діяльності, підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку. Отже, притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог законодавства щодо запобігання корупції може здійснюватися незалежно від притягнення особи до адміністративної відповідальності. Таку правову позицію висловлено Верховним Судом в постанові від 26 грудня 2018 року по справі № 642/2466/17. Слід зазначити, що притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є правом, а не обов`язком роботодавця. Разом з тим, ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, КЗпП України, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц зроблено висновок, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц зроблено висновок, що порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності». Також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17 зроблено висновок, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором, і про які працівник не був проінформований належним чином. Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 11 грудня 2019 року у справі № 305/554/19 зазначає: «Відповідно до\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною першою\~статті 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків». У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Дослідивши зміст наказу № 44-к/тр-к\~від 27\~березня 2023\~року, з урахуванням наведеного, суд погоджується з доводами позивачки щодо невідповідності оскаржуваного наказу вимогам трудового законодавства, зокрема, у ньому не зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачкою трудових обов`язків. Зі змісту оскаржуваного наказу неможливо встановити у чому безпосередньо полягає порушення позивачкою внутрішнього розпорядку та трудової дисципліни. Відповідно до\~ст. 54 Закону України «Про освіту»\~педагогічні,\~науково-педагогічні\~та наукові\~працівники\~ зобов`язані додержуватися установчих документів та правил внутрішнього розпорядку закладу освіти, виконувати свої посадові обов`язки. Стороною позивачки до відповіді на відзив долучено наказ директора закладу загальної середньої освіти І-ІІІ ступенів № 2 імені воїна-інтернаціоналіста С.В. Гаврилюка від 22 серпня 2022 року № 94 «Про розподіл обов`язків між директором школи, його заступником та працівниками школи у 2022-2023 навчальному році». При цьому, згідно постанови Крижопільського районного суду від 21 грудня 2022 року (справа № 134/1744/22) адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, вчиненні [PERSON] в 2021 році. Жодною із сторін не було долучено та не ставилося питання про витребування установчих документів та правил внутрішнього розпорядку закладу освіти, що позбавляє суд можливості встановити, в чому взагалі полягало порушення позивачкою трудових обов`язків. Матеріалами справи не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності позивачки, зокрема, вини. Також не підтверджено доказами причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудової дисципліни і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення. Відповідно до\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд зазначає, що притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП не звільняє відповідача від обов`язку довести перед судом факт вчинення нею дисциплінарного проступку, за який її притягнуто до дисциплінарної відповідальності наказом № 44-к/тр-к від 27 березня 2023 року. Враховуючи викладене, суд вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню. При цьому суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, параграф 58,\~ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскільки суд дійшов висновку про неправомірність застосування до позивачки дисциплінарного стягнення у виді догани, тому вважає недоцільним досліджувати питання щодо дотримання строків накладення такого дисциплінарного стягнення. Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір, який сплатила позивачка при зверненні до суду, відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача на користь позивачки. На підставі викладеного та

Outcome: approved