Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-21 00:00:00

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшов позов [PERSON] до Набутівської сільської ради Черкаського району Черкаської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: [PERSON] , [PERSON] , про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування за законом. З позову вбачається, що [INFO] помер чоловік позивачки [PERSON] , [INFO] , який на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцями майна [PERSON] першої черги є його дружина [PERSON] (позивач) та діти [PERSON] і [PERSON] (треті особи). Позивач прийняла спадщину шляхом подання до нотаріальної контори в шестимісячний строк заяви про прийняття спадщини, після чого було заведено спадкову справу. Однак отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на житловий будинок померлого чоловіка вона не може, так як оригінал правовстановлюючого документа на вищевказаний будинок відсутній. Позивач стверджує, що інші спадкоємці діти померлого - відмовилися від прийняття спадщини, що підтверджується поданими ними заявами. З огляду на викладене позивач просить визнати за нею у порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка [PERSON] право власності на житловий будинок з прибудовами та господарськими спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Учасники справи належним чином були повідомлені про дату, час та місце слухання справи. Позивач у судове засідання не з`явилася, проте матеріали справи містять заяву позивача про здійснення розгляду справи у її відсутність. Позивач позов підтримала та просила його задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, проте подав заяву про здійснення розгляду справи без його участі. Рішення просив ухвалити відповідно до приписів чинного законодавства. Треті особи у судове засідання не з`явилися. Від [PERSON] надійшли пояснення у справу, за змістом яких вона вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що підлягають частковому задоволенню. Так, вона зазначила, що до матеріалів справи додана заява її брата [PERSON] , зі змісту якої вбачається, що він пропустив строк на прийняття спадщини та продовжувати його не збирається, на спадщину не претендує. Заява датована 20.09.2021. Однак відповідно до ст. 1273 ЦК України відмовитись від спадщини можливо лише протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України (протягом шести місяців з часу відкриття спадщини). Також вказує, що нотаріус у своєму листі № 445/02-31 від 07.10.2022 жодним словом не згадує про таку заяву сина померлого. А тому не підтверджено факт того, що така заява прийнята нотаріусом. З огляду на викладене [PERSON] вважає, що позивач не має права претендувати на визнання за нею права власності на весь будинок. Також вважає, що позивачем самостійно визначені відповідачі по справі: Набутівська сільська рада Черкаського району Черкаської області, [PERSON] та [PERSON] . Однак ураховуючи, що [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] на користь матері - [PERSON] , тому вона не розуміє чому її визначено в цій справі у якості відповідача. Щодо вказаного твердження [PERSON] суд звертає увагу, що відповідно до змісту позову її процесуальний статус у цій справі третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Третя особа [PERSON] у судове засідання також не з`явився, проте звернувся до суду з заявою, за змістом якої позов [PERSON] він визнає в повному обсязі та просить справу розглядати без його участі. З метою встановлення наявності інших спадкоємців майна [PERSON] , на підставі ч. 7 ст. 81 ЦПК України, судом витребувано від Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Черкаської області належним чином засвідченої копії спадкової справи від 17.07.2013 № 357/2013, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] . У вказаний судом строк нотаріус надала до суду витребувані документи. З огляду на викладене суд дійшов висновку про можливість здійснення розгляду справи у відсутність учасників. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою учасників справи у судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне. [PERSON] , помер [INFO] у віці 51 рік у с. Набутів Корсунь-Шевченківського району Черкаської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 17.04.2013 серії [NUMBER] (а.с. 7). Зі свідоцтва про укладення шлюбу від 14.06.1982 серії [NUMBER] , виданого Деренковецькою сільською радою Корсунь-Шевченківського району Черкаської області вбачається, що позивач [PERSON] з 14.06.1982 перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] (а.с. 19). З довідки виконавчого комітету Набутівської сільської ради від 09.08.2021 №\~262 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , на день смерті [INFO] був зареєстрований та проживав у [ADDRESS] (а.с. 29). Разом з ним були зареєстровані та проживали: - дружина [PERSON] , 1946 р.н.; - дочка [PERSON] , 1990 р.н.; - внук [PERSON] , 2011 р.н.; - син [PERSON] , 1982 р.н., зареєстрований але не проживав з 2011 року (а.с. 69). Указаний житловий будинок з надвірними спорудами обліковувався за [PERSON] на підставі погосподарських книг № 5 (номер об`єкта погосподарського обліку 0190-1), що вбачається з довідки виконавчого комітету Набутівської сільської ради від 23.11.2022 №\~452 (а.с. 30). Згідно з листом Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Черкаської області від 07.10.2022 № 445/02-31 після смерті [PERSON] , 1961 р.н., який помер [INFO] , заведена спадкова справа № 357/2013 від 17.07.2013. Крім позивача в державну нотаріальну контору з заявами про прийняття спадщини після [PERSON] ніхто не звертався (а.с. 10). Відповідно до змісту наданої завідувачкою Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Черкаської області Гончаренко Ю.І. копії спадкової справи заведеної після смерті [PERSON] від 17.07.2013 № 357/2013 у нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини після чоловіка 17.07.2013 звернулася [PERSON] . Того ж дня дочка спадкодавця [PERSON] подала в нотаріальну контору заяву про відмову від прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] . Крім того, у матеріалах спадкової справи наявна засвідчена секретарем виконавчого комітету Набутівської сільської ради Сичковою Г.А. заява сина спадкодавця (третьої особи по справі) [PERSON] від 20.09.2021, за змістом якої він на день смерті батька був зареєстрований з ним за однією адресою, але фактично з 2011 року там не проживав. При цьому відмовився від спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] . Також зазначив, що ним пропущено строк для прийняття спадщини та він не буде звертатися до суду з заявою про продовження указаного строку. Указана заява отримана нотаріусом 11.10.2022 (а.с. 63). Третя особа [PERSON] у своїх поясненнях по справі зазначала, що належним відповідачем по справі є її брат [PERSON] , оскільки він на час відкриття спадщини був зареєстрований зі спадкодавцем в одному будинку. Однак зі вказаною позицією суд погодитися не може. Установлюючи коло спадкоємців [PERSON] слід зазначити наступне. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею Кодексу унормовано, що у випадку, коли особа постійно не проживає із спадкодавцем, єдиним виявом бажання прийняти спадщину є подана нотаріусу заява. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Під час\~розгляду справи\~встановлено,\~що [PERSON] \~у спірному\~будинку зареєстрований,\~проте з\~2011\~року не\~проживав, у тому числі й на час відкриття спадщини після смерті свого батька, що підтверджено належними доказами, а сама по собі реєстрація місця проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не може свідчити відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України про своєчасність прийняття спадщини. Тому [PERSON] , як спадкоємець не прийняв своєчасно спадщину, що відкрилась після смерті його батька, а відповідно не набув права на спадкове майно. Такий висновок узгоджується з позицією Першої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 19.05.2021 по справі №\~937/10434/19-ц. У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10.11.2021 в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що: «у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування». Таким чином, орган місцевого самоврядування є належним відповідачем у даній справі. У зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на житловий будинок з прибудовами та господарськими спорудами, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , постановою державного нотаріуса Корсунь-Шевченківської державної нотаріальної контори Черкаської області від 11.10.2022 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаний житловий будинок (а.с. 8). За даними технічної інвентаризації станом на 30.11.2021 житловий будинок збудований у 1984 році, а господарські споруди протягом 1982-1991 років (а.с. 12-18). Ринкова вартість будинковолодіння станом на 12.10.2022 становить 115886,00 грн (а.с. 28). Згідно з висновком щодо відповідності забудови вимогам містобудівної документації від 25.11.2022, спірний будинок з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] відповідає вимогам містобудівної документації, державним будівельним нормам і правилам, санітарним і протипожежним вимогам (а.с. 20-27). Вирішуючи питання щодо заявлених позовних вимог суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обмежень, що супроводжується внесенням даних до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обмежень. Згідно зі ст. 3 зазначеного Закону право власності та інші речові права на нерухоме майно, набуті згідно з чинними нормативно-правовими актами до набрання чинності цим Законом, визнаються державою. До ухвалення закону державна реєстрація права власності на житлові будинки, споруди регулювалася підзаконними нормативними актами, зокрема, такими як Інструкція про порядок реєстрації будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затверджена заступником Міністра комунального господарства Української РСР 31.01.1966, та Тимчасовим положенням про порядок реєстрації прав власності на нерухоме майно, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 07.02.2002 №7/5. Зазначені нормативні акти передбачали державну реєстрацію будівель, споруд, державну реєстрацію права власності на нерухоме майно, проте виникнення права власності на будинки, споруди не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 01.07.2004 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Відповідно до листа Міністерства юстиції України №19- 32/319 від 21.02.2005, якщо у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не проводилась і правовстановлюючий документ відсутній, питання про визначення належності цього майна попередньому власнику та визначення наступного власника (спадкоємця) повинно вирішуватися у судовому порядку. Отже, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», спадкоємці, які прийняли спадщину, мають право на оформлення спадкових прав. Спадкоємець має право звернутися з заявою про державну реєстрацію переходу права власності до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, після прийняття спадщини в порядку, передбаченому законом. Якщо право власності спадкодавця не було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, правовстановлюючими є документи, що підтверджують підставу для переходу права власності в порядку правонаступництва, а також документи спадкодавця, що підтверджують виникнення у нього права власності на нерухоме майно (стаття 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). Порядок ведення погосподарського обліку в сільських радах визначався Вказівками по веденню книг погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими наказом Центрального статистичного управління СРСР від 13.04.1979 № 112/5, а згодом - аналогічними Вказівками щодо ведення погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими Центральним статистичним управлінням СРСР 12.05.1985 під № 5-24/26, і Вказівками щодо ведення погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими постановою Державного комітету статистики СРСР від 25.05.1990 № 69. До компетенції виконкомів місцевих рад відносилось також питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у погосподарські книги місцевих рад. Погосподарські книги є особливою формою статистичного обліку, що здійснюється в Україні (УРСР). У погосподарських книгах при визначенні року побудування зазначається рік введення в експлуатацію будинку. Отже, за вказаними вище нормативними актами підставою виникнення у громадянина права власності на житловий будинок був сам факт збудування ним цього будинку з додержанням вимог зазначених актів законодавства та прийняття будинку в експлуатацію. Ці правові акти не пов`язували виникнення права власності на житловий будинок з проведенням його реєстрації. Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що спадкодавцю [PERSON] на момент його смерті [INFO] належало на праві власності спірне домоволодіння. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За приписами ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок його смерті. У зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спірне домоволодіння іншого порядку визнання за позивачем права власності на спадкове майно чинним законодавством не передбачено. Аналізуючи зібрані в справі та досліджені докази, ураховуючи, що відповідач не заперечував щодо задоволення позовних вимог, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved