Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-06 00:00:00

14.03.2023 представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом та просить визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Вимоги вмотивовані тим, що на початку лютого 2023 року [PERSON] дізнався у Комишанській сільській раді Охтирського району Сумської області про те, що [PERSON] склала заповіт від 16.01.2018, яким на випадок своєї смерті заповіла [PERSON] належну їй земельну ділянку площею 3,11 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території с. Карпилівка Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області. Оригінал вказаного заповіту позивач отримав 02.02.2023, тоді ж він дізнався, що [INFO] [PERSON] померла. Після цього [PERSON] звернувся до нотаріальної контори із заявою про оформлення спадщини після смерті [PERSON] , однак отримав відмову у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Представник позивача зазначав, що причини пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини є поважними, оскільки від дня смерті спадкодавиці до 02.02.2023 йому не було відомо про існування вищевказаного заповіту та відкриття спадщини, що і стало підставою для звернення до суду із позовом. 20.03.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. 24.04.2023 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по справі, призначено справу до судового розгляду з повідомленням учасників процесу. Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі сторони позивача, заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник Комишанської\~сільської ради\~Охтирського району\~Сумської областіу\~судове засідання\~не з`явився,\~подав заяву\~про розгляд\~справи у\~його відсутність,\~проти задоволення\~позовних вимог\~не заперечував.\~ Завідувач Другої\~охтирська державна\~нотаріальна контра\~Сумської області\~Східного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції Україниу судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі. У зв`язку з неявкою у судове засідання учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ст. 247 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, врахувавши позицію учасників справи, дійшов наступного висновку. Згідно державного акту на право власності на землю серії ІV-СМ № 020424 від 18.03.2002 [PERSON] передано у приватну власність земельну ділянку площею 3,11 га, за цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території с. Карпилівка Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області (а.с. 15). Відповідно до заповіту від 16.01.2018, посвідченого в.о. старости Карпилівського старостинського округу Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області, зареєстрованого в реєстрі за № 13, [PERSON] , [INFO] , на випадок своєї смерті заповіла [PERSON] , [INFO] , належу їй земельну ділянку площею 3,11 га, за цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території с. Карпилівка Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області (а.с. 11). [INFO] [PERSON] , [INFO] померла у с. Карпилівка Охтирського району Сумської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 22.11.2021 виконавчим комітетом Комишанської сільської ради Охтирського району Сумської області (а.с. 14). В довідці про надання інформації від 06.06.2023 № 229, за підписом завідувача Другої охтирська державна нотаріальна контра Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, зазначено, що 10.02.2023 до нотаріальної контори звернулася довірена особа [PERSON] [PERSON] про видачу спадщини після смерті [PERSON] та йому було роз`яснено, що ним пропущено шестимісячний строк для звернення з відповідною заявою про прийняття спадщини та врегулювання даного питання у судовому порядку. Згідно вимог ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. За приписами ст.13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до\~ЦПК України\~в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. За приписами\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1218\~ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В ч. 1, 2\~ст. 1268 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст. 1270\~ЦПК України\~для прийняття спадщини встановлюється строку шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями,строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Положеннями \~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України\~, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. З аналізу вказаних положень\~ЦК України вбачається, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги, представник позивача зазначає, що [PERSON] не звертався в межах визначеного законом строку до нотаріальної контори за прийняттям спадщини після смерті [PERSON] , оскільки йому не було відомо про існування складеного нею на його користь заповіту, а також про смерть спадкодавиці. Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що спір\~відносно спадкового майна відсутній, суд вважає причини пропуску звернення із заявою про прийняття спадщини поважними. Відповідно до ст. ст. 12, 81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи викладене, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вирішуючи позов у межах заявлених вимог, з урахуванням принципів розумності, справедливості та виваженості, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволенні позовних вимог.

Outcome: approved