Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-04 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог: [PERSON] звернулась в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позовні вимоги мотивовані тим, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.10.1993, позивач є співвласницею трьохкімнатної квартири [ADDRESS] , разом зі своїм батьком [PERSON] [INFO] батько позивача, [PERSON] помер. Тому на даний час позивач є єдиного власницею вказаного майна. 13.10.2021, ще за життя батька позивача, відповідач вчинила затоплення належної позивачу квартири [ADDRESS] , а саме відбулося проникнення з належної відповідачу квартири води в приміщення кухні, чим було пошкоджено стелю, стіну та підлогу. 15.10.2021 комісією ОСББ «Княгині Ольги 7» було складено відповідний акт. 11.04.2022 відбулося чергове затоплення відповідачем належної позивачу квартири, а саме у ванній кімнаті пошкоджено вапняно-гіпсова побілка стін та стелі. Також в коридорі пошкоджено стелю. За даним фактом комісією ОСББ «Княгині Ольги 7» було складено акт від 11.04.2022. Згідно вказаних актів комісія прийшла до висновків, що затоплення відбулося з квартири [ADDRESS] . Позивач в усній формі зверталась до відповідача з вимогою відшкодувати збитки, на що отримала відповідь, що після висновку експерта компенсує витрати на відновлення майна. Позивач звернулася до інженера-проектувальника [PERSON] для визначення вартості збитку. Інженером-проектувальником [PERSON] проведено розрахунок необхідних ремонтно-відновлювальних робіт по ліквідації наслідків підтоплення квартири квартири [ADDRESS] , та складено локальний кошторис з розрахунком договірної ціни № 122-02-1-1, зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва № 122. Вартість необхідних ремонтно-відновлювальних робіт (підрядним способом) по ліквідації наслідків квартири [ADDRESS] , становить 6913,00 грн. 26.04.2022 позивачем було направлено відповідачу досудову вимогу, яку остання проігнорувала. Зазначає, що відповідачем не надано позивачу доказів, які б спростовували її вину у залитті квартири позивача. Таким чином позивач має право вимагати відшкодування їй суми коштів, необхідної та достатньої для усунення наслідків пошкодження її майна через залиття. Також позивач має право на відшкодування завданої їй моральної шкоди, яка полягає у тому, що майно позивача було пошкоджено залиттям квартири, позивач позбавлена можливості нормально використовувати приміщення квартири. Враховуючи обставини і характер заподіяння шкоди, тривалість моральних страждань позивача внаслідок залиття квартири і пошкодження майна, вимушених змін у життєвих відносинах, а також враховуючи, що затоплення належної позивачу квартири відбувається не вперше, та з відповідача вже стягувалася шкода за залиття квартири, заподіяну моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 2000 грн. Стислий виклад позицій сторін: Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримав повністю з підстав, зазначених в позовній заяві. Просив суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача на користь позивача 6913,00 грн. завданої матеріальної шкоди, та 2000,00 грн. моральної шкоди. Також просив стягнути з відповідача на користь позивача документально підтверджені судові витрати. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, вказала, що не погоджується з розміром матеріальної шкоди, вказаним позивачем, вважає зазанчений розмір необгрунтованим та завищеним. Оціночна експертира розміру завданих збитків не проводилась, а зведений кошторисний розрахунок не є належним доказом вартості спричинених збитків. Також зазначила, що вона не могла зі своєї сторони провести розрахунок заподіяних збитків, оскільки позивач свідомо чинила їй перешкоди та не надавала доступу для огляду квартири. Щодо вимоги позивача про стягнення з неї моральної шкоди категорично заперечила. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомила суду про те, що вона є головою правління ОСББ «Кн.Ольги», до якого також входить житловий будинок [ADDRESS] . 15.10.2021 було проведено обстеження приміщення квартири [ADDRESS] , за зверненням власника квартири з приводу підтоплення квартири. Обстеження було проведено нею за участі власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , та жителя квартири [ADDRESS] [PERSON] . При обстеженні виявлено на стелі кухні, яка покрита вапном, місцями мокрі плями, на підлозі мокрий килим. Плями утворились від проникнення води з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться вище поверхом, власником якої є [PERSON] . Причина проникнення води встановлена не була, оскільки двері квартири [ADDRESS] ніхто не відчинив. За результатами обстеження було складено відповідний акт. Також 11.04.2022 було проведено обстеження приміщення квартири [ADDRESS] , за зверненням співвласника квартири з приводу повторного підтоплення квартири. Обстеження було проведено нею за участі співвласника квартири [ADDRESS] [PERSON] , жителя квартири [ADDRESS] [PERSON] , та власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . При обстеженні виявлено на стелі у ванній кімнаті мокрі плями, у коридорі на стелі виявлено тріщину. Плями утворились від проникнення води з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться вище поверхом, власником якої є [PERSON] [PERSON] в усній формі повідомила, що причиною викиду води став зливний шлянг від пральної машини, який був неналежно закріплений. За результатами обстеження було складено відповідний акт. Зазначила, що стіни та стелі у квартирі [ADDRESS] покриті вапняною побілкою. Також вказала, що оцінка відновлювальних робіт проводиться на підставі дефектного акту, в якому зазначається об`єм необхідних відновлювальних робіт та кількість необхідних годин. На підставі дефектного акту складається кошторис відновлювальних робіт. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді Надвірнянського районного суду, Івано-Франківської області від 31.05.2022 по даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою Надвірнянського районного суду, Івано-Франківської області від 30.09.2022 по даній справі закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Фактичні обставини, встановлені судом: Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.10.1993, позивач [PERSON] є співвласницею трьохкімнатної квартири [ADDRESS] (а.с. 6). Вказана квартира знаходиться на другому поверсі дев`яти поверхового будинку, що підтверджується копією технічного паспорта (а.с. 11). [INFO] батько позивача, [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02.11.2021 (а.с. 10). Тому на даний час позивач є одноосібним власником вказаного майна. 15.10.2021 головою правління ОСББ «Кн.Ольги» Мерцало О.Б., за участі власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , та жителя квартири [ADDRESS] [PERSON] , було проведено обстеження приміщення квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на другому поверсі дев`ятиповерховового будинку, за зверненням власника квартири з приводу підтоплення квартири, про що складено відповідний акт. При обстеженні виявлено на стелі в кухні, площею 7,4 м2, яка покрита вапном, місцями мокрі плями, на підлозі мокрий килим. Мокрі плями утворились від проникнення води з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться вище поверхом, власником якої є [PERSON] . Причина проникнення води невстановлена, так як двері квартири [ADDRESS] були зачинені, на стук у двері ніхто не відчинив (а.с. 13). Також 11.04.2022 головою правління ОСББ «Кн.Ольги» Мерцало О.Б., за участі співвласника квартири [ADDRESS] [PERSON] , жителя квартири [ADDRESS] [PERSON] , та власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , було проведено обстеження приміщення квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на другому поверсі дев`ятиповерховового будинку, за зверненням власника квартири з приводу підтоплення квартири, про що складено відповідний акт. При обстеженні виявлено мокрі плями на стелі у ванній кімнаті площею 2,6 м2. Для усунення наслідків затоплення необхідно провести вапняно-гіпсову побілку стін та стелі ванної кімнати. Також у коридорі на стелі виявлено тріщину 80-100 см. Плями утворились від проникнення води з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться вище поверхом, власником якої є [PERSON] . Власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] від письмових пояснень відмовилась. При цьому в усній формі повідомила, що причиною викиду води став зливний шлянг від пральної машини, який був неналежно закріплений (а.с. 14). Крім того згідно акту обстеження № 777 від 22.10.2021 вбачається, що депутатом Надвірнянської міської ради Зіняком Т.М., на підставі усного звернення гр. [PERSON] , було проведено обстеження матеріально-побутових умов за адресою: [ADDRESS] , яка перебуває у власності [PERSON] . За результатами обстеження встановлено, що 13.10.2021 [PERSON] виявив у приміщенні кухні квартири сліди залиття. Сліди проникнення води в приміщення кухні виявлено на стелі, стінах та підлозі. Зі слів [PERSON] , залиття водою його квартири відбувається з квартири [ADDRESS] , не вперше (а.с. 12). Позивачем до матеріалів справи додано фотоматеріали приміщення квартири [ADDRESS] , на яких зображено підтоплені частині кухні та ванної кімнати. На вказаних фотокартках наявні плями темного кольору та почорніння, а також тріщини (а.с. 16-18). Відповідач в судовому засіданні не заперечила сам факт підтоплення квартири позивача шляхом протікання води з належної їй квартири, при цьому заперечивши лише розмір завданих збитків. Інженером-проектувальником [PERSON] проведено розрахунок необхідних ремонтно-відновлювальних робіт по ліквідації наслідків підтоплення квартири [ADDRESS] , та складено: зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва № 122 від 15.04.2023; локальний кошторис на будівельні роботи з розрахунком договірної ціни № 122-02-1-1, з пояснювальною запискою до нього; відомість ресурсів до локального кошторису № 122-02-1-1; дефектний акт із зазначенням об`ємів відновлювальних робіт. Вартість необхідних ремонтно-відновлювальних робіт (підрядним способом) по ліквідації наслідків квартири [ADDRESS] становить 6913,00 грн. (а.с. 19-24). 26.04.2022 позивачем [PERSON] надіслано відповідачу [PERSON] письмову претензію про заподіяну матеріальну та моральну шкоду, та витрати на правничу допомогу, на загальну суму 9913,00 грн. рекомендованим поштовим зв`язком (а.с. 15). Однак відповідачем завдану шкоду в добровільному порядку позивачу не відшкодовано. Рішенням Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 20.05.2021 ухвалено стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , 8974,00 грн. матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири [ADDRESS] , та 2000 грн. моральної шкоди (а.с. 27-31). Мотиви з яких виходить суд та застовані норми права: Щодо позовної вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, суд зазначає наступне. Відповідно до п. 7 ч. 2 ст.\~7\~Житлового кодексу\~Української РСР (який зберігає свою чинність на території України) індивідуальний споживач зобов`язаний допускати у своє житло (інший об`єкт нерухомого майна) управителя, виконавців комунальних послуг або їхніх представників у порядку, визначеному законом і договорами про надання відповідних житлово-комунальних послуг, для ліквідації аварій, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів - розподілювачів теплової енергії та/або вузлів обліку, що забезпечують індивідуальний облік споживання відповідної комунальної послуги у квартирі (приміщенні) багатоквартирного будинку. Згідно ст.\~319\~ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). У відповідності до положень ст.\~11\~ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно ст.\~16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За змістом ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною 2 ст.\~22\~ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з ч. 1 ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень ст. 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до ч. 2 ст.\~1166\~ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди, та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Згідно з ст.\~12\~ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч. 1, 5, 6 ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що відповідачем не надано доказів, які б спростовували її вину у залитті квартири позивача. При цьому відповідач в судовому засіданні не заперечила сам факт підтоплення квартири позивача шляхом протікання води з належної їй квартири. Таким чином позивач має право вимагати відшкодування йому суми коштів, необхідної та достатньої для усунення наслідків пошкодження його майна через залиття. З огляду на вище викладене суд приходить до висновку, що відповідач зобов`язана відшкодувати позивачу майнову шкоду в розмірі 6913,00 грн., завдану залиттям квартири. За змістом ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У пункті 5.2 Розділу ІІ Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень,\~затверджених наказом\~Міністерства юстиції\~України від\~08.10.1998\~№ 53/5\~(у\~редакції наказу\~Міністерства юстиції\~України від\~26.12.2012\~№ 1950/5)\~визначено,\~що основними\~завданнями оціночно-будівельної\~експертизи є: визначення\~різних видів\~вартості поліпшень\~земельних ділянок\~(будівель\~та їх\~частин,\~споруд,\~передавальних пристроїв\~тощо); визначення відповідності виконаної оцінки нерухомого майна (поліпшень земельної ділянки) вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, методології, методам, оціночним процедурам. Суд зазначає, що у зв`язку із заперечанням відповідачем розміру завданих збитків, зазачених в позові, суд роз`яснював відповідачу право клопотати про призначення по справі оціночно-будівельної експертизи для з`ясування обставин щодо вартості відновлення пошкоджень, завданих залиттям квартири позивача, проте відповідач не скористалася таким правом. При цьому суд враховує, що матеріали справи містять достатньо доказів для встановлення протиправності поведінки відповідача, яка завдала шкоди; наявності причинного зв`язку між її протиправною поведінкою та її результатом - шкодою; вини особи, яка завдала шкоду. Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди суд виходить з такого. Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди (стаття 386 ЦК України). Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частин другої-п`ятої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже, наявність шкоди ще не породжує обов`язку її компенсації, так як необхідно довести наявність всіх складових цивільно-правової відповідальності, при цьому правильно визначивши суб`єкта такої відповідальності. Доказів, що підтверджують доводи позивача щодо факту заподіяння їй відповідачем моральної шкоди, судом не встановлено, та нею не доведено, яких саме вона зазнала страждань та від яких дій відповідача, про наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діями відповідача, не навела мотивів про те, з яких правовідносин випливає заподіяння зазначеної шкоди, та на підставі якої норми закону передбачене таке відшкодування. Отже, оскільки судом не встановлено фактичних обставин справи щодо факту заподіяння такої шкоди та всіх складових цивільно-правової відповідальності, суд дійшов висновку про відмову в частині задоволення позовних вимог [PERSON] про відшкодування моральної шкоди. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: 1)\~у разі\~задоволення позову\~-\~на відповідача; 2)\~у разі\~відмови в\~позові -\~на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Як встановлено судом, між позивачем [PERSON] та адвокатом Капаком В.М. укладено договір про надання правової допомоги № 45/2022 від 10.05.2022. (а.с. 32). Зі змісту позовної заяви вбачається, що попередній орієнтовний розрахунок судових витрат, понесених позивачем, складає 3000 грн. (1000 грн. за написання позовної заяви, 2000 грн. за представлення інтересів в суді) (а.с. 4). Згідно квитанції № 13/2022\~від 26.042022, за надання правової допомоги адвокату Капаку В.М. позивачем [PERSON] сплачено 3000,00 грн. (а.с. 32). Також за подання позовної заяви до суду позивачем сплачено судових збір в сумі 992,40 грн., що підтверджується квитанцією № 61838484\~від 31.05.2022 (а.с. 42). У зв`язку із наведеним, понесені позивачем судові витрати підлягають розподілу між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Висновки суду: Оцінюючи зібрані у справі докази за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, враховуючи, що позивач є власником квартири, та внаслідок залиття квартири позивача із квартири відповідача, та пошкодження майна, позивачу завдано матеріальної шкоди, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову, та стягнення з відповідача на користь позивача 6913,00 грн. матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири. У задоволенні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 2000,00 грн. моральної шкоди необхідно відмовити. У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з частковим задоволенням позову, судові витрати підлягають частковому стягненню з відповідача на користь позивача, зокрема: 2326,80 грн. сплачених витрат на правничу допомогу згідно квитанції № 13/2022 від 26.042022, та 769,71 грн. сплаченого судового збору згідно квитанції № 61838484\~від 31.05.2022, пропорційно задоволених позовних вимог (77,56 відсотків), а всього 3096,51 грн. На підставі ст. 7 ЖК УРСР, ст. 11, 12, 16, 22, 23, 319, 322, 386, 1166 ЦК України,

Outcome: approved