Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

Заявниця [PERSON] звернулася до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, як дочки та матері, а саме між нею [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] , а також просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Посилається на те, що з метою оформлення спадкових прав після смерті матері, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після її смерті. Вивчивши подані нею документи нотаріус відмовила у вчиненні нотаріальних дій, в зв`язку з розбіжністю в деяких актових записах, що унеможливлюють підтвердження її родинних відносин з матір`ю, а саме оскільки згідно свідоцтва про її народження матір записано, як « [PERSON] », а у свідоцтві про смерть мати записано, як « [PERSON] ». Саме тому вона змушена в судовому порядку встановлювати факт родинних відносин, як дочки та матері, оскільки від цього залежить виникнення її права на спадщину. Крім того зазначає, що вчасно не звернулася із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері оскільки тривалий час перебувала за межами України. Заявниця [PERSON] в судовому засіданні заяву підтримала, просила задовольнити. Представник заявниці [PERSON] в судовому засіданні заяву підтримав, просив задовольнити з підстав викладених у заяві. Представник відповідача від Горішньошерівецької територіальної громади в особі Горішньошерівецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області, в судове засідання не з`явився надав суду заяву, в якій вказує, що проти задоволення заявлених заявником вимог не заперечує, просив розглянути справу у його відсутності. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Головне управління ДПС у Чернівецькій області в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву з проханням розглянути справу без участі представника ГУ ДПС у Чернівецькій області за наявними у справі матеріалами. Свідки [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні вказали, що покійна [PERSON] , являлась мамою позивачки [PERSON] , яка на момент смерті перебувала за кордоном. [PERSON] проживала в с. Горішні Шерівці, та все своє майно залишила доньці [PERSON] . Заслухавши доводи заявниці, представника заявниці, показання свідків, врахувавши заяву заінтересованої особи, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява обґрунтована і підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту, що має юридичне значення. Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Судом встановлено, що [INFO] в с. Шубранець Заставнівського району Чернівецької області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 02.11.2007 року. Крім того судом встановлено, що заявниця [PERSON] народилася [INFO] , що вбачається копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 31.05.1965 року. Згідно згаданого свідоцтва про народження заявниці, її матір`ю є « [PERSON] », після смерті якої заявниця має намір оформити спадщину. Відповідно до ч.ч. 1,1 ст.ст. 1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на все належне їй майно. За правилами ст. 1216, 1217, 1218, 1223 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а тому прийняття спадщини частинами не можливе. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу Заявниця [PERSON] являється спадкоємцем майна померлої за заповітом. Крім заявниці інших спадкоємців не має, що вбачається із копії спадкової справи №48/2023. Заявниця [PERSON] прийняла спадщину після смерті матері [PERSON] , звернулася до нотаріальної контори для оформлення спадщини за заповітом, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 72042883 від 05.04.2023 року. В зв`язку з розбіжністю у написанні прізвища матері заявника у свідоцтві про її народження, як « [PERSON] », а у свідоцтві про смерть, як « [PERSON] », заявниці необхідно встановити факт родинних відносин, як дочки та матері. За вказаних обставин, в судовому засіданні знайшов підтвердження факт родинних відносин, як дочки та матері, а саме між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , яка померла [INFO] , і такий факт необхідно встановити. Крім того факт родинних відносин між заявницею та спадкодавцем підтвердили і свідки в судовому засіданні [PERSON] , [PERSON] . Даний факт має для заявниці юридичні наслідки, оскільки від його встановлення залежить можливість реалізації права заявника на оформлення спадщини, а такожвід встановлення даного факту має для заявниці юридичне значення, оскільки без його встановлення неможливо встановити розміру ставки оподаткування доходу, отриманого платником податку в результаті прийняття ним спадщинипісля смерті матері, а тому суд вважає, що заяву слід задовольнити. Частина 1 ст. 1270 ЦК України визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Разом з тим, особа, яка не прийняла спадщину у встановлений законом строк, може звернутися до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 05.04.2023 року позивач [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу Малітовської Т.М. із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , однак їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії постановою від 05.04.2023 року, оскільки вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, що вбачається з вищевказаної постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Судом встановлено, що у шестимісячний строк після відкриття спадщини позивач [PERSON] не звернулася до нотаріуса, оскільки тривалий час перебувала за межами України, а саме з 14.03.2006 року по 29.10.2010 рік, що підтверджується відмітками в паспорті громадянина України для виїзду за кордон. Згідно пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємицею поважними, а позов задовольнити та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, а саме два місяці починаючи з дня набрання рішенням суду законної сили. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі наведеного та

Outcome: approved