Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-07 00:00:00

У грудні 2019 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне об`єднання» (далі КП ЖЕО), в якому просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду в розмірі 101334 грн., з яких: 98334 грн. витрати на ремонт та вартість зіпсованого затопленням квартири майна; 3000 грн. оплата послуг оцінщика, а також судові витрати у розмірі 1013,34 грн.. В обґрунтування позову зазначено, що вона є власником квартири [ADDRESS] . Квартира знаходиться на першому поверсі дев`ятиповерхового будинку. Позивача протягом двох місяців не було вдома, а коли вона повернулась, то виявила, що квартира була затоплена. Стіни, стеля, підлога, меблі, речі були вкриті цвіллю, запах цвілі був настільки сильним, що в квартирі не можливо було знаходитися. В квартирі утворився «грибок» по всім приміщенням. Позивач викликала сантехніків та 10.10.2019 року у присутності позивача квартира була обстежена комісією у складі майстра 4-го мікрорайону [PERSON] , слюсарів-сантехніків [PERSON] та [PERSON] .. Комісією було встановлено, що причиною затоплення є скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири [ADDRESS] , про що складений акт № 142 від 10.10.2019 року. 01.11.2019 року квартира була обстежена комісією з працівників КП ЖЕО. У висновку комісія зазначила, що затоплення квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок скритого дефекту трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири [ADDRESS] . Також, зазначили, що згідно п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків власник квартири зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, а також проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно п.п.9 п. 11 Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, що укладений між [PERSON] та КП ЖЕО, споживач зобов`язаний своєчасно проводити підготовку квартири та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Однак, з позицією відповідача позивач не погоджується та вважає, що затоплення квартири відбулося з вини відповідача, посилаючись на норми Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та Договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Відповідач належним чином не виконував своїх зобов`язань за договором, що призвело до аварійної ситуації, наслідком якої було затоплення квартири позивача. Відповідно до Звіту про незалежну оцінку майна власником якого є [PERSON] , виконаного ФОП [PERSON] , матеріальний збиток, нанесений власнику квартири [ADDRESS] внаслідок затоплення складає 98334 грн.. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення позивача. Посилаючись на ст. 22 та ст. 1166 ЦК України, просила про задоволення позову. Ухвалою суду від 16.12.2019 року у справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Згідно з ч. 1\~ст. 174 ЦПК України,\~при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. 11.02.2020 року представником відповідача надано відзив на позовну заяву, в якому заперечують позовні вимоги в повному обсязі, зазначивши про те, що КП ЖЕО надало якісні та в повному обсязі житлово-комунальні послуги згідно встановлених тарифів та затвердженого переліку послуг, а будь-яких претензій з боку позивача на адресу відповідача не надходило. Позивач зобов`язаний за власні кошти проводити ремонт квартири та забезпечувати збереження технічного обладнання (внутрішньоквартирні сантехнічні мережі). Ухвалою суду від 17.08.2020 року задоволено клопотання представника позивача та призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. На вирішення експертів поставлено питання: 1) Що є причиною залиття квартири [ADDRESS] ? 2) Визначити, що саме є точкою розподілу в квартирі [ADDRESS] , в якій здійснюється передача послуг з постачання гарячої води від виконавця споживачеві та чи знаходиться місце дефекту трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири [PERSON] до точки розподілу ? 3) Чи мала власниця квартири [PERSON] об`єктивну можливість своєчасно виявити скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання (стояка) в санвузлі квартири [ADDRESS] ? 4) Чи мало можливість КП «Житлово-експлуатаційне об`єднання» у разі здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання квартири (відповідно до п.п.10 п. 8 розділу «Права та обов`язки сторін» Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій) своєчасно виявити скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири [ADDRESS] та вжити заходів для його усунення ? 5) Чи є причинний зв`язок між залиттям квартири [ADDRESS] та діями/бездіяльністю Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне об`єднання»? 6) Який розмір матеріального збитку, завданого власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття ? Ухвалою суду від 30.08.2021 року поновлено провадження у даній справі. В судове засідання сторони не з`явилися. Представник позивача [PERSON] направила до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи без участі представника КП ЖЕО, свої заперечення щодо позову, викладені у відзиві на позовну заяву, підтримують та просять у задоволенні позову відмовити. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справи, судом встановлено наступне. Згідно ч. 1\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Частиною 1\~ст. 5 ЦПК України\~визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом. Згідно\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про право власності від 12.08.2005 року № 11723 (а.с. 29) та копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с. 30) [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 42,4 кв.м., житловою площею 21,1 кв.м. (а.с. 31-33). Згідно до Акту № 142 про затоплення квартири від 10.10.2019 року, складеного комісією КП ЖЕО у складі: майстра IV мікрорайона [PERSON] , слюсарів-сантехніків [PERSON] та [PERSON] , виявлено, що причиною затоплення є скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири [ADDRESS] . Також, в акті зазначено, що мешканець квартири [ADDRESS] тривалий час (більше двох місяців) був відсутній. Даний акт підписаний членами комісії та позивачем (а.с. 4). 01.11.2019 року комісією КП ЖЕО, на підставі заяви власника квартири [ADDRESS] [PERSON] та у її присутності, обстежено зазначену квартиру та складено Акт про затоплення квартири (а.с. 6). В результаті обстеження встановлено, що затоплення квартири [ADDRESS] , згідно акту сантехніків відбулося внаслідок скритого дефекту трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі кв. [ADDRESS] . Згідно п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків власник квартири зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, а також проводити за власні кошти ремонт квартири. Також, згідно п.п.9 п. 11 Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, що укладений між [PERSON] та КП ЖЕО, споживач зобов`язаний \~ \~ \~ \~ своєчасно проводити підготовку квартири та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Враховуючи вищевикладене, та беручи до уваги певний перелік обов`язків [PERSON] , як споживача послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, що надавало КП ЖЕО, комісія пропонує квартировласнику кв. [ADDRESS] , який мешкає по [ADDRESS] , в подальшому більш відповідально ставитися до покладених на неї чинним законодавством обов`язків та слідкувати за станом сантехнічного обладнання своєї квартири. До позовної заяви додано дефектний акт на поточний ремонт квартири [ADDRESS] , після затоплення, складений майстром Цпо РЖФЗСВПВ [PERSON] та затверджений в.о. директора Салагор О.А. (а.с. 5). Відповідно до Звіту про незалежну оцінку майна, власниками якого є [PERSON] , складеному фізичною особою-підприємцем [PERSON] 30.10.2019 року (а.с. 11-36), ринкова вартість матеріального збитку, що було нанесено мешканцям квартири [ADDRESS] , на дату оцінки (22.10.2019 року) становить: 98334 грн.. Згідно до квитанції до прибуткового касового ордера № 104 [PERSON] сплатила ФОП [PERSON] на підставі договору з оцінки майна № 5/10/121 від 22.10.2019 року 3000 грн. (а.с. 37). Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 ЦК України). В п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (зі змінами) роз`яснено, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, завдана фізичній особі, майну фізичної особи чи майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду (ч.2 ст.13 ЦПК України). Так, з матеріалів справи встановлено, що 21.07.2011 року між Територіальною громадою міста Южноукраїнська в особі міського голови Стуліна А.М. (Замовник), та Комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційне об`єднання» (Виконавець) укладено договір № 123 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в м. Южноукраїнську (а.с. 58-59) на виконання вимог рішення виконавчого комітету Южноукраїнської міської ради Миколаївської області від 13.07.2011 року № 217 «Про визначення комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне об`єднання» виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій для багатоквартирних житлових будинків міста Южноукраїнська» (а.с. 65). Рішенням виконавчого комітету Южноукраїнської міської ради Миколаївської області від 17.05.2017 року № 136 (а.с. 61) затверджено структуру, періодичність та строки надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, які надаються комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційне об`єднання» (а.с. 62-64). Відповідно до довідки про перелік багатоповерхових житлових будинків 4-го мікрорайону, що перебували на балансі та обслуговувалися КП ЖЕО в період з 01.01.2019 року по 01.11.2019 року (а.с. 66), на балансі та обслуговуванні КП ЖЕО знаходився будинок [ADDRESS] . 12.03.2012 року між КП ЖЕО (Виконавець) та [PERSON] (Споживач) був укладений договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Предметом договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому будинку [ADDRESS] . Так, пунктом 10 даного Договору визначені права споживача, серед яких є: своєчасне отримання послуг належної якості згідно із законодавством; усунення виконавцем виявлених недоліків у наданні послуг у встановлені законодавством строки; відшкодування збитків, заподіяних його майну та (або) приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості. В пункті 11 зазначено, що споживач зобов`язаний: своєчасно інформувати виконавця про виявлення несправностей в інженерних мережах, конструктивних елементах належного йому приміщення; забезпечувати безперешкодний доступ представників виконавця за наявності у них відповідного посвідчення до мережі, арматури та розподільних систем з метою: ліквідації аварій цілодобово, встановлення і заміни санітарно-технічного та інженерного обладнання, проведення профілактичного огляду згідно з вимогами нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; своєчасно вживати заходів до усунення пов`язаних з отриманням послуг неполадок, що виникли з власної вини; своєчасно проводити підготовку квартири, нежитлового приміщення у житловому будинку та технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Згідно до п. 12 Договору, виконавець має право: вимагати від споживача дотримання вимог правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, експлуатації житлових та нежитлових приміщень у житлових будинках, санітарно-гігієнічних і протипожежних правил та інших нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; доступу, зокрема несанкціонованого, у квартиру, нежитлове приміщення у житловому будинку споживача для ліквідації аварії відповідно до встановленого законом порядку, усунення неполадок санітарно-технічного та інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічного і профілактичного огляду. Обов`язки виконавця визначені п. 13 Договору, серед яких: утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт, вживати своєчасних заходів до запобігання аварійним ситуаціям та їх ліквідації, усунення порушень щодо надання послуг в установлені законодавством строки; відшкодовувати споживачеві збитки, завдані його майну та (або) приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоров`ю споживача внаслідок ненадання послуг або надання послуг неналежної якості; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання житлових будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку житлового будинку та його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період. Відповідно до\~ст.\~1\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» (в\~редакції, чинній на\~момент виникнення\~\~спірних правовідносин), аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам; виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору; внутрішньобудинкові системи\~багатоквартирного будинку\~-\~механічне,\~електричне,\~газове,\~сантехнічне та\~інше обладнання\~в будинку,\~яке обслуговує\~більше одного\~житлового та/або\~нежитлового приміщення,\~у тому\~числі комунікації\~до обладнання\~споживача,\~системи автономного\~теплопостачання,\~бойлерні та\~елеваторні вузли,\~обладнання протипожежної\~безпеки,\~вентиляційні канали\~та канали\~для димовидалення,\~обладнання ліфтів,\~центральних розподільних\~щитів електропостачання\~від зовнішньої\~поверхні стіни\~будівлі до\~точки приєднання\~житлового (нежитлового)\~приміщення; житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Згідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. В копії журналу прийому заявок КП ЖЕО (а.с. 109-124) наявний запис про те, що о 16.50 годині 10.10.2019 року надійшла заява про затоплення зверху квартири [ADDRESS] (м.т. 0688250345), виконавцями були сантехніками Козаченко та Бриченко. В графі «Зміст виконаної роботи» зазначено «В санвузлі кв. 287 дефект труби г/в. Потрібне зварювання». Згідно до висновку експерта № 20-1047 судової будівельно-технічної експертизи по матеріалам цивільної справи № 486/2066/19, складеної 05.08.2021 року (а.с. 145-167) судовим експертом Миколаївського відділення Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, причиною залиття квартири [ADDRESS] є виток води із інженерних комунікацій, відповідно до акту сантехніків КП ЖЕО № 142 від 10.10.2019 року, причиною залиття є скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі кв. [ADDRESS] . Точка розподілу (передачі послуги від однієї до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання) гарячого водопостачання квартири [ADDRESS] є зазначене на фото № 9, а саме: вентиль на трубі діаметром 1/2 (21 мм) в приміщенні туалету, для подачі гарячої води до ванної кімнати вказаної квартири. Враховуючи місце розташування (внутрішня сторона трубопроводу розвернута до стіни приміщення) пошкодження магістрального трубопроводу гарячого водопостачання, що при первинних признаках наявності дефекту (сліди корозії, вздуття та інше) власник квартири могла не помітити порушення цілісності трубопроводу, або дефекти. Встановити чи мало можливість КП «Житлово-експлуатаційне об`єднання» у разі здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання квартири (відповідно до п.п.10 п. 8 розділу «Права та обов`язки сторін» Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій) своєчасно виявити скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири [ADDRESS] неможливо. Питання, щодо причинного зв`язку між залиттям квартири [ADDRESS] та діями/бездіяльністю Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційне об`єднання», виходить за межі компетенції експерта. Розмір матеріального збитку завданого власнику квартири [ADDRESS] , розрахований експертом, на час проведення експертизи, дорівнює 54402 грн. з урахуванням ПДВ (або без ПДВ 45335 грн.). Так, відповідачем до відзиву на позовну заяву додані копії актів технічного обслуговування внутрішньобудинкових мереж тепловодопостачання та водовідведення житлових будинків IV мікрорайону за січень-жовтень 2019 року та відповідні акти виконаних робіт по поточному ремонту, технічному обслуговуванню обладнання в житловому будинку [ADDRESS] (а.с. 67-107). В зазначених актах відсутня інформація щодо незадовільного стану трубопроводів, або встановлення дефектів трубопроводів. Тобто, свої обов`язки відповідно до Договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» відповідач виконував. В матеріалах справи не міститься жодної інформації щодо звернення позивача до КП ЖЕО з приводу огляду у її квартирі технічного стану трубопроводів (дефектів). Крім того, судом встановлено, що позивач була відсутня у квартирі [ADDRESS] більше двох місяців та не могла виявити скритий дефект трубопроводу гарячого водопостачання в санвузлі квартири, а тому, стверджувати, що затоплення сталося з вини КП ЖЕО нічим не підтверджено, оскільки доступу до квартири у відповідача не було. Таким чином, не знайшли свого підтвердження доводи позивача, зокрема про наявність причинно-наслідкового зв`язку, що пошкодження її квартири та майна сталося внаслідок неправомірних дій (бездіяльності) відповідача, а тому суд приходить до висновку, що позов є необґрунтованим та не доведеним належними і допустимими доказами, а тому задоволенню не підлягає. Оскільки позивачу відмовлено у задоволенні позовних вимог, витрати зі сплати судового збору відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed