Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-13 00:00:00

У квітні 2023 р. приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі також - ПрАТ «АК «Київводоканал», позивач) звернулося до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (далі також - відповідачі) про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги в розмірі 29 807,28 грн. Позов обґрунтований такими обставинами. Відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] та є споживачами послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення, які надаються ПрАТ «АК «Київводоканал». Внаслідок неналежного виконання відповідачами умов договору та вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» за період з 01 червня 2019 р. по 28 лютого 2023 р. виникла заборгованість в розмірі 23 296,53 грн. Відповідачі як боржники, що прострочили виконання грошового зобов`язання, а тому на підставі положень статті 625 ЦК України зобов`язані сплатити суму боргу з урахуванням інфляційної складової в сумі 5 612,12 грн та трьох процентів річних в сумі 898,63 грн. Ухвалою судді від 26.04.2023 позовну заяву залишено без руху і позивачеві надано строк для усунення недоліків. Ухвалою від 09.05.2023 суд відкрив провадження у даній справі та призначив її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою від 14.06.2023 суд закрив провадження у цивільній справі в частині стягнення заборгованості з [PERSON] у зв`язку з її смертю. За зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідачів направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Отже, враховуючи, що судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо повідомлення відповідачів про розгляд справи, та неподання ними у встановлений судом строк відзивів на позов, справа вирішується за наявними матеріалами відповідно до положень частини 8 статті 178 ЦПК України. Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у позовній заяві, суд встановив такі обставини та визначені відповідно до них правовідносини. Судом на підставі свідоцтва про право власності від 03.12.1999 № [NUMBER] встановлено, що відповідачі є співвласниками квартири за адресою [ADDRESS] , а тому вони є споживачами житлово-комунальних послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), які надає позивач для їхнього будинку (а.с. 23-24). Згідно з нормами статей 319, 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна…стаття 360 ЦК України. За відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва у квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS] (далі також - квартира, об`єкт нерухомого майна), станом на 09.05.2023 зареєстроване місце проживання трьох осіб, а саме: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Раніше на реєстраційному обліку у квартирі також перебувала [PERSON] , яка померла (документ про смерть від 11.09.2020). 26.04.2014 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» від 10.04.2014 № 1198, яким внесено зміни до Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (в редакції, що діяла на момент спірних правовідносин), який доповнено новими частинами. Статтю 19 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" доповнено пунктом 5, яким визначено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що проводить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення. Частиною 7 статті 26 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" визначено, що договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднанням. 05.08.2014 в газеті "Хрещатик" № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання публічним акціонерним товариством "Акціонерна компанія "Київводоканал", що перейменоване на приватне акціонерне товариство "Акціонерна компанія "Київводоканал" (далі також - ПрАТ "АК "Київводоканал", позивач), як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі статті 19 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) (далі-Повідомлення) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) (далі також - Договір-1). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору. Повідомленням визначено також, що у разі відмови споживачів від отримання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення холодної та гарячої води, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ "АК "Київводоканал" для оформлення припинення надання цих послуг. Відповідачі отримували послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових мереж) на підставі договору, оскільки після розміщення повідомлення та Договору-1 у вищевказаній газеті, на адресу позивача, жодних заяв або повідомлень про відмову від надання зазначених послуг та Договору від відповідачів не надходило. Відповідно до пункту 1.1. Договору-1, ПрАТ "АК "Київводоканал" зобов`язується надавати відповідачам відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньобудинкових систем), а відповідачі зобов`язуються своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Згідно з умовами, визначеними пунктом 3.1. Договору-1, розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Новою редакцією Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (введеного в дію 01.05.2019) змінено кваліфікацію комунальних послуг і єдиним видом комунальних послуг, що надаються суб`єктом господарювання у сфері питного водопостачання є централізоване водопостачання та централізоване водовідведення. Частиною 1 статті 6 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" передбачено, що витрати оператора зовнішніх інженерних мереж на обслуговування та заміну вузлів комерційного обліку (їх складових частин) відшкодовуються споживачами відповідної комунальної послуги, а також власниками (співвласниками) приміщень, обладнаних індивідуальними системами опалення та/або гарячого водопостачання у такій будівлі, шляхом сплати виконавцю комунальної послуги внесків на обслуговування та заміну вузла комерційного обліку. Розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку визначається окремо для кожної будівлі із розрахунку на один рік, для складової витрат на повірку ділиться на строк міжповірочного інтервалу. Розмір внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку був встановлений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 30.09.2019 № 1716 для відповідного будинку у розмірі 4,21 грн щоквартально, однак він не сплачений відповідачами, внаслідок чого борг складає 29,47 грн. Новою редакцією Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (введеного в дію 01.05.2019) змінено кваліфікацію комунальних послуг і єдиним видом комунальних послуг, що надаються суб`єктом господарювання в сфері питного водопостачання є централізоване водопостачання та централізоване водовідведення (далі також - Закон України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ). Законом України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ викладено у новій редакції Закон України "Про житлово-комунальні послуги" також передбачено прийняття співвласниками багатоквартирних будинків рішення про модель організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною 1 статті 14 цього Закону, якою визначено такі моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг: кожним співвласником багатоквартирного будинку самостійно (індивідуальний договір); від імені та за рахунок усіх співвласників багатоквартирного будинку управителем або іншою уповноваженою співвласником особою (колективний договір); об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку або іншою юридичною особою, яка об`єднує всіх співвласників такого будинку та в їхніх інтересах укладає відповідний договір про надання комунальних послуг, як колективним споживачем. Розділом VI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ визначено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію з 01.05.2019. Пунктом 4 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ встановлено, що не пізніше як протягом одного року з дня введення в дію цього Закону співвласники багатоквартирних будинків незалежно від обраної ними форми управління багатоквартирним будинком зобов`язані прийняти рішення про модель організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг (крім послуг з постачання електричної енергії та природного газу) щодо кожного виду комунальної послуги згідно з частиною 1 статті 14 Закону, а виконавці комунальних послуг - укласти із такими співвласниками договори про надання відповідних комунальних послуг відповідно до обраної співвласниками моделі організації договірних відносин. Законом України від 03.12.2020 № 1060-ІХ "Про внесення змін до деяких законів України щодо врегулювання окремих питань у сфері надання житлово-комунальних послуг" внесено зміни до Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ "Про житлово-комунальні послуги" та змінено моделі організації договірних відносин з виконавцями комунальних послуг і запропоновано поняття індивідуального договору про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Згідно з частиною 5 статті 13 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ "Про житлово-комунальні послуги", у разі якщо співвласники багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали з виконавцем комунальної послуги відповідний (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії), з ними укладається індивідуальний договір про надання комунальної послуги, що є публічним договором приєднання. Такі договори вважаються укладеними, якщо протягом тридцяти днів з дня опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органі місцевого самоврядування та/або на веб-сайті виконавця послуг співвласниками багатоквартирного будинку не прийняли рішення про вибір моделі договірних відносин та не уклали відповідних договорів з виконавцем комунальної послуги. Якщо за тридцять днів до закінчення строку дії договору співвласники багатоквартирного будинку не повідомили виконавця відповідної комунальної послуги (крім послуг з постачання та розподілу природного газу і послуг з постачання та розподілу електричної енергії) про прийняття рішення про вибір моделі організації договірних відносин, визначеної в частині 1 статті 14 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ "Про житлово-комунальні послуги", публічний індивідуальний договір про надання комунальної послуги, укладений з таким виконавцем, вважається продовженим на наступний однорічний строк. Плата виконавцю комунальної послуги за індивідуальним договором про надання комунальної послуги, що є публічним приєднання, складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів на відповідну комунальну послуг та обсягу спожитих комунальних послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування, яке не може перевищувати граничний розмір, визначений Кабінетом Міністрів України. 31.05.2021 на офіційному веб-сайті (vodkanal.kiev.ua) опубліковано повідомлення про публічну пропозицію (оферту) ПрАТ "АК "Київводоканал" про укладення публічного індивідуального договору приєднання про надання послуг з централізованого водопостачання та/або централізованого водовідведення (у подальшому зі змінами від 30.09.2021та від 31.12.2021) далі також - Договір 2) у зв`язку з чим 01.07.2021 вказаний договір вважається укладеним. Відповідно до пункту 1 Договору 2, виконавець зобов`язується своєчасно надавати споживачеві послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, а споживач зобов`язується оплачувати надані послуги за тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у порядку, строки та на умовах, що передбачені договором. Пунктом 15 Договору 2 передбачено, що розрахунковим періодом для оплати послуг є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим періодом, якщо інше не визначено договором, а пунктом 7 цього договору визначено, що плата за послуги складається з: плати за послугу, що розраховується виходячи з розміру затверджених тарифів на послугу та обсягу спожитих послуг, визначеного відповідно до законодавства; плати за абонентське обслуговування. Граничний розмір якої визначається Кабінетом Міністрів України. 23.02.2023 Договір 2 був складений у письмовій формі між позивачем та відповідачкою [PERSON] (а.с. 15-22). За приписами статті 7 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ "Про житлово-комунальні послуги" індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. Статтею 9 Закону України від 09.11.2017 № 2189-VІІІ "Про житлово-комунальні послуги" визначено порядок оплати житлово-комунальних послуг, згідно з яким: споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором; споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору; за бажанням споживача оплата житлово-комунальних послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів згідно з умовами договору про надання відповідних житлово-комунальних послуг; дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні із споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг; структура плати виконавцю комунальної послуги визначається згідно з договором про надання відповідної комунальної послуги, укладеним за вимогами цього закону. Відповідно до пунктів 24 та 25 Правил надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення, затверджених Кабінетом Міністрів України від 05.07.2019 № 690 споживач здійснює оплату за спожиті послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені договором. Споживач не звільняється від оплати послуг, отриманих ним до укладення договору. Розрахунковий період для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Оплата послуг здійснюється не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом, якщо інший порядок та строки не визначені договором. За бажанням споживача оплата послуг може здійснюватися шляхом внесення авансових платежів. За приписами статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно статті 642 ЦК України відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. За положенням статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України). Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. У відповідності до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. За обставинами справи установлено, що особи, які є співвласниками об`єкта нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] , будучи споживачами житлово-комунальних послуг, які надаються ПрАТ "АК "Київводоканал" не виконували належним чином покладений на них договором і законом обов`язок по оплаті цих послуг, внаслідок чого станом на лютий 2023 виникла заборгованість у розмірі 23 296,53 грн, з яких 22 593,23 грн - заборгованість з оплати за житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення; 29,47 грн - заборгованість зі сплати внеску за обслуговування вузлів комерційного обліку; 673,83 грн - заборгованість з внесення плати за абонентське обслуговування (а.с. 26-27). За приписом статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання і у разі прострочення на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Інфляційні втрати обраховуються шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на добуток індексів інфляції за період прострочення (сукупний індекс інфляції). Три проценти річних розраховуються по формулі: сума боргу х 3 х кількість днів прострочення платежу 365/100. Згідно з наданим позивачем розрахунком його втрати від інфляції склали 5 612,12 грн, а три проценти річних склали 898,63 грн. Вказаний розрахунок суд покладає в обґрунтування рішення, оскільки він виконаний за вірними формулами, з урахуванням статистичних даних про індекси інфляції за період прострочення і не спростований відповідачами. Окрім того судом установлено, що в період виникнення спірної заборгованості співвласник [PERSON] померла, у зв`язку з чим її цивільна правоздатність припинилась (стаття 25 ЦК України). За таких обставин при вирішенні даного спору необхідно керуватися положеннями, які регулюють спадкові правовідносини. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої увійшли усі права та обов`язки, що належали їй на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок її смерті (стаття 1218 ЦК України). За загальним правилом у спадщину переходять усі цивільні права та обов`язки спадкодавця за винятком тих з них, які є невідчужуваними, нерозривно пов`язані з його особою, а відтак не здатні передаватися іншим суб`єктам. Зобов`язання з оплати житлово-комунальних послуг не є зобов`язаннями, які нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, а отже вони також входять до складу спадщини на загальних підставах. Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). Згідно з нормою статті 1261 ЦК України діти спадкодавця, той з подружжя, хто його пережив, та батьки мають право на спадкування за законом у першу чергу. Частина перша статті 1268 цього Кодексу визначає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною першою статті 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Однак строк, впродовж якого спадкоємець зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, законом не встановлений. Разом з тим законодавець визначив, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина п`ята статті 1268, частина третя статті 1296 ЦК України). Доказів, які б свідчили про спадкування після смерті [PERSON] на підставі заповіту суду не надано, також не доведено, що спадкоємці за законом відмовились від прийняття спадщини. Наявність між співвласниками родинних відносин, дати народження кожного з них, збіги прізвищ та по батькові дають достатні підстави вважати, що [PERSON] та [PERSON] є чоловіком та дружиною, [PERSON] та [PERSON] - їх дітьми. За таких обставин суд виходить з того, що спадщину після смерті [PERSON] прийняли спадкоємці за законом першої черги, якими є її чоловік [PERSON] , дочки [PERSON] та син [PERSON] . Згідно частин 1, 5, 6, 7 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідачі не надали доказів на спростування заявлених позовних вимог. Відтак, оцінивши наведені у позовній заяві аргументи і надані позивачем докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність вимог ПрАТ «АК «Київводоканал» про стягнення з відповідачів заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг. Статтею 541 ЦК України передбачено, що солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлено договором або законом. Відповідно до статті 543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі, як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Отже за результатами оцінки викладених у позовній заяві аргументів і наданих позивачем доказів суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність вимог ПрАТ «АК «Київводоканал» про солідарне стягнення з відповідачів заборгованості за послуги з послуг з централізованого постачання холодної води та послуг 29 807,28 грн. Відповідно до положень статті 141 ЦПК України суд покладає на відповідачів в повному обсязі сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2 684 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved