Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-15 00:00:00

16.02.2023 відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Свої вимоги позивачка, в наступному уточнені, мотивує тим, що її син - [PERSON] з 2013 року проживав з відповідачкою однією сім`єю без реєстрації шлюбу, [INFO] у них народився спільний син - [PERSON] . 04.10.2019 між [PERSON] та [PERSON] був укладений шлюб, який судовим рішенням від 14.12.2021 був розірваний. [PERSON] , [PERSON] разом зі спільним сином, а також сином відповідачки від першого шлюбу [PERSON] були зареєстровані та проживали в належному позивачці житловому будинку за адресою: [ADDRESS] . З 05.12.2021 відповідачка з дітьми проживає разом з першим чоловіком та батьком її старшого сина - [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Судовим рішенням від 21.02.2022 було визначено порядок та спосіб спілкування [PERSON] з сином [PERSON] . Однак відповідачка створює [PERSON] перешкоди, ставить умови щодо можливості побачити та забрати сина. Також [PERSON] не вважає за потрібне надавати можливість їй спілкуватися з онуком. Позивача є пенсіонеркою, має багато вільного часу, проживає неподалік школи, де навчається [PERSON] . Під час проживання разом з онуком, позивачка допомагала йому у виконання домашнього завдання та контролювала готовність до уроків. Між нею та онуком існують довірчі відносини, повне порозуміння та любов. Вона до виходу на пенсію тривалий час працювала в дитячому садочку, має досвід спілкування з дітьми, любить свого онука, виховувала його з народження і має можливість спілкуватися з онуком в робочі дні тижня, коли відповідачка зайнята на роботі. Тому просить зобов`язати [PERSON] не чинити їй перешкод у спілкуванні та побаченні з онуком [PERSON] ; визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні онука [PERSON] у формі систематичних побачень та спілкуванні з дитиною: - кожної 1-ої та 3-ої середи з 08.00 год. до 20.00 год. та кожного 2-го та 4-го четверга з 08.00 год. до 20.00 год. в період навчання в школі (не дистанційно), в середу та четвер визначити побачення після закінчення уроків в школі до 20.00 год.; у період літніх канікул - кожної 1-ої та 3-ої середи з 10.00 год. протягом дня з ночівлею та поверненням дитини за місцем проживання матері в четвер о 10.00 год.; кожного 2-го та 4-го четверга з 10.00 год. протягом дня з ночівлею та поверненням дитини за місцем проживання матері дитини о 10.00 год. в п`ятницю. Надати можливість [PERSON] : спілкуватися з онуком [PERSON] всіма засобами зв`язку протягом дня тривалістю 30 хв. кожного парного числа місяця; побачення з онуком [PERSON] в день народження [PERSON] - [INFO] кожного року протягом дня з ночівлею до 10.00 год. наступного дня, в разі робочого дня - відправленням дитини до школи. Визнати право [PERSON] на спілкування з онуком [PERSON] в дні, які визначені рішенням суду від 21.02.2022 для спілкування батька дитини з сином, а саме: кожного другого та четвертого тижня з 08.00 год. п`ятниці з подальшим перебуванням дитини разом з батьком [PERSON] або з бабою [PERSON] за місцем реєстрації та проживання: [ADDRESS] , з ночівлею до 19.00 год. неділі. Стягнути з відповідачки понесені судові витрати. Ухвалою суду від 01.05.2023 закрито підготовче судове засідання у справі та призначено справу до розгляду. Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені в установленому порядку, представник позивачки надав заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві та заяві про уточнення позовних вимог. Відповідачка та її представник в судовому засіданні позовні вимоги визнали частково. Пояснили, що відповідачка не перешкоджає позивачці у спілкуванні з онуком, навпаки це сторона позивача порушує правила спілкування з дитиною, оскільки дитину забирають та привозять різні особи, не завжди попереджаючи про це матір, не дотримуються визначеного графіку побачень. Зазначили, що відповідачка погоджується на визначення часу спілкування дитини з бабою кожної першої та третьої середи з 14.00 год до 17.30 год, щоб син мав змогу підготуватися до шкільних занять наступного дня; з 17.30 год. середи до 17.30 год. четверга протягом першої половини літніх канікул; у день народження позивачки у вільний від навчання час за погодженням з матір`ю дитини. Зауважили, що дитина має телефон, до якого відповідачка не має доступу, з допомогою якого спілкується необмежено в будь-який час за власним бажанням. Заперечили проти визнання за [PERSON] права на спілкування з онуком у дні, визначені рішенням суду для спілкування з батьком, так як вважають, що має бути чітке розмежування щодо того, хто саме буде брати на себе відповідальність за дитину на цей час. Крім того, дитина повинна мати можливість розвиватися у позашкільний час і у дитини також є бабуся з боку матері, яка теж має право на спілкування з онуком. Крім того, відповідачка просить покласти на позивачку обов`язок брати і повертати дитину особисто їй, врахувавши, що вона працює до 17.00 год та потребує часу для повернення додому. Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, позиція органу опіки та піклування викладена у висновку, який надано до суду, яку просить врахувати при ухваленні рішення. Суд, проаналізував матеріали справи, вислухав пояснення учасників справи, дослідив письмові докази, дійшов такого висновку. Спірні правовідносини підлягають врегулюванню відповідно до положень Конституції України, Сімейного кодексу України та інших нормативно-правових актів, що регулюють права та інтереси дитини. Так відповідно до ст.ст. 51, 52, 55 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою, діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Права і свободи людини і громадянина захищаються судом. В ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989, ратифікованої Україною 27.02.1991, що набрала чинності для України 27.09.1991, визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Відповідно до ч. 1 ст. 18 Конвенції про права дитини від 20.11.1989, ратифікованої Україною 27.02.1991, що набрала чинності для України 27.09.1991, батьки несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно з вимогами ч.ч. 8-10 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Установлено, що [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітнього [PERSON] , [INFO] , а [PERSON] доводиться малолітньому бабусею, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим повторно 17.10.2019 Охтирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, та свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 27.07.1983 відділом РАГС Охтирського міськвиконкому Сумської області. Сторони не оспорюють, що на даний час малолітній [PERSON] проживає разом з матір`ю за адресою: [ADDRESS] , що також підтверджується матеріалами справи. В позовній заяві позивачка зазначає, що вона позбавлена будь-якого права та можливості зустрічей з онуком, спілкування з ним, прийняття участі у розвитку та вихованні дитини. Разом з цим, з пояснень сторони відповідача, наданих в судовому засіданні, вбачається, що мати малолітньої дитини не заперечує проти спілкування баби з онуком та прийнятті участі у його вихованні. На спростування такого твердження відповідачки стороною захисту не надано належних та допустимих доказів. Отже, в даному випадку фактично сторони не дійшли згоди щодо порядку такого спілкування та участі у вихованні. Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно зі ст. 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Частиною 2 ст. 159 СК України визначено, що суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Згідно з ч. 1 ст. 151 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Рішенням Охтирського міськрайонного суду Сумської області від 21.05.2022 №583/5142/21 задоволено позов [PERSON] (батька дитини), зобов`язано [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні з дитиною, [PERSON] , визначено наступний порядок участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною: - кожного другого та четвертого тижня з п`ятниці з подальшим перебуванням дитини разом з батьком за місцем реєстрації та проживання [PERSON] за адресою: [ADDRESS] з ночівлею до 19.00 год. неділі; - спільного відпочинку [PERSON] зі своїм сином [PERSON] в період планової відпустки [PERSON] терміном 30 днів кожного року (за попередженням [PERSON] ); - спільного перебування [PERSON] за місцем проживання батька [PERSON] протягом одного дня з ночівлею у дні українських державних свят (кожне друге свято, починаючи відлік зі свята міжнародного жіночого дня у 2022 році); - спільного святкування дня народження [PERSON] , 07 липня з батьком [PERSON] з 08.00 год. до 13.00 год. за місцем проживання батька; - перебування [PERSON] за місцем проживання батька [PERSON] протягом першої половини осінніх, зимових, весняних та літніх канікул . Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 19 СК України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Відповідно до п. 74 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 №866 під час розгляду судом спорів між батьками щодо виховання дитини районна, районна у мм. Києві та Севастополі держадміністрація, виконавчий орган міської, районної у місті (у разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади подає суду письмовий висновок про способи участі одного з батьків у вихованні дитини, місце та час їх спілкування, складений на підставі відомостей, одержаних службою у справах дітей в результаті проведення бесіди з батьками, дитиною, родичами, які беруть участь у її вихованні, обстеження умов проживання дитини, батьків, а також на підставі інших документів, які стосуються зазначеної справи. Частиною 6 ст. 19 СК України визначено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Органом опіки та піклування (виконавчого комітету) Охтирської міської ради був наданий висновок від 07.04.2023 №01-12/668 про встановлення порядку (способу) спілкування з дитиною, в якому зазначено, що [PERSON] , [INFO] , є онуком позивачки. Після розлучення батьків малолітній [PERSON] залишився проживати разом з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Рішенням суду від 21.02.2022 задоволено позовні вимоги батька малолітнього [PERSON] та зобов`язано [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні з дитиною, визначено порядок участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною - [PERSON] . Відповідачка стверджує, що з її боку ніяких перешкод у спілкуванні баби з онуком нею не створювалося, [PERSON] часто буває в гостях у бабусі, спілкується з нею під час перебування за адресою: [ADDRESS] , у дні, визначені для спілкування з батьком дитини судовим рішенням. Малолітній [PERSON] під час бесіди повідомив, що він спілкується з бабою особисто та по телефону, йому подобається проводити час за її місцем проживання та залишатися з ночівлею, він має багато друзів, які живуть по сусідству з бабусею. Також встановлено, що позивачка проживає разом з батьком дитини [PERSON] , під час спілкування [PERSON] з сином [PERSON] згідно з рішенням суду баба дитини має можливість бачитися та спілкуватися з онуком. Однак бабі дитини також має бути визначено окремий графік зустрічей з онуком, так як внаслідок перебування [PERSON] на військовій службі він не завжди має можливість реалізувати свій графік зустрічей із малолітнім [PERSON] . В ході засідання комісії було звернуто увагу на те, що судовим рішенням було визначено перебування малолітнього [PERSON] за місцем проживання батька (спільного з бабою) - протягом першої половини осінніх, зимових, весняних та літніх канікул. Комісія вважає, що проводити іншу половину канікул з дитиною має право мати дитини - [PERSON] , що забезпечить її можливість спільного відпочинку та подорожей з дитиною. Враховуючи рішення комісії з питань захисту прав дитини,

Outcome: partial