Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-14 00:00:00

23 вересня 2022 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Всеукраїнська організація капітального будівництва «Укртендербуд» (далі ТОВ «Всеукраїнська організація капітального будівництва «Укртендербуд») про розірвання договору на виконання послуг стягнення матеріальних збитків, неустойки у вигляді штрафу та пені та моральної шкоди. Позовна заява\~мотивована тим,\~що 25.09.2021\~між ТОВ «Всеукраїнська організація капітального будівництва «Укртендербуд» в особі директора Чибиня Д.О. та позивачем було укладено договір № 1020 на виконання послуг (далі Договір) (ремонт ванної кімнати за адресою: [ADDRESS] ), зі строком його виконання до 15.10.2021 на суму робіт 10000 грн. За даним Договором виконавець зобов`язується виконати у відповідності із завданнями замовника, зазначеними у додатку № 1 до Договору послуги, здати результат виконаних послуг замовнику, а замовник зобов`язується прийняти результат виконаних робіт. В додатку № 1 до Договору № 1020 від 25.09.2021 зазначаються конкретні послуги, які необхідно було виконати виконавцю у відповідності із завданнями замовника. Згідно п.п. 4.1 п. 4 Договору, замовник зобов`язується прийняти у виконавця виконані роботи, оплатити їх, а також підписати акт виконаних робіт. Відповідно до п. 2.2 Договору, замовник вносить виконавцю передоплату у розмірі 5000 грн, про що свідчить квитанція. Згідно квитанції до прибуткового касового ордера позивачем було сплачено авансовий платіж у розмірі 5000 грн, та окремо 3400 грн на закупівлю будівельних матеріалів. Однак, станом на теперішній час умови Договору не виконані, роботи взагалі не зроблені, а тому наявні підстави для розірвання укладеного між сторонами Договору, та стягнення сплачених позивачем коштів в розмірі 8400 грн. До ЄРДР було внесено відомості за № 42021042080000141 про вчинення кримінального правопорушення, та розпочато досудове розслідування за ч. 1 ст. 190 КК України, за фактом заволодіння шахрайським шляхом грошовими коштами [PERSON] . Наразі досудове розслідування триває. Відповідно до п. 5.2 Договору, за порушення строку виконання робіт (послуг), виконавець виплачує замовнику штраф в розмірі 0,1 % від загальної суми Договору і пеню у розмірі 0,01% від загальної суми даного Договору за кожен день прострочення. Оскільки виконавець не виконав роботи в строк, зазначений в Договорі (15.10.2021 відповідно до п. 1.2 Договору) та не виконав договірні зобов`язання і на даний час, а загальна сума Договору складає 10000 грн, відповідно з відповідача підлягає стягненню штраф у розмірі 1000 грн (10000*0,1%); та пеня 33500 грн (0,01% від загальної суми Договору за кожен день прострочення: 10000*0,01% = 100 грн *335 днів = 33500). Крім того, діями відповідача позивачу було завдано моральної шкоди, яка проявилася в душевних стражданнях, з приводу занепокоєння щодо невиконання умов Договору, втрати коштів, відсутності ремонту, звернення до суду за захистом свого права. Моральну шкоду позивач оцінює в розмірі 10000 грн. Посилаючись на вищевказані обставини позивач просила суд задовольнити позов. Позивач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, не заперечувала проти заочного розгляду справи, позов підтримала в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що в заочному порядку позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що 25 вересня 2021 року між сторонами укладено договір на виконання послуг № 1020. Умовами Договору визначено предмет договору, строк виконання робіт визначено приблизно до 15 жовтня; визначено загальну вартість робіт в розмірі 10000 грн, передоплату в сумі 5000 грн, яка підтверджується квитанцією. Пунктом 5.2 Договору визначено, що в разі порушення строку виплати робіт (послуг), вказаних в Договорі, виконавець виплачує заказнику штраф в розмірі 0,1 % від загальної суми Договору і пеню у розмірі 0,01% від загальної суми даного Договору за кожен день прострочення (а.с.7). Відповідно до квитанцій прибуткового касового ордеру позивачем було сплачено ТОВ «Всеукраїнська організація капітального будівництва «Укртендербуд» 5000 грн авансового платежу, та 3400 грн на закупівлю будівельних матеріалів (а.с.9, 10). 30 листопада 2021 року позивач зверталася до відповідача з претензією невиконання умов Договору, та повернення сплачених нею грошових коштів (а.с.13). 03 грудня 2021 року за заявою [PERSON] було внесено відомості до ЄРДР № 42021042080000141, за ч. 1 ст. 190 КК України: невстановлена особа, шахрайським шляхом, під виглядом надання ремонтних послуг, заволоділа грошовими коштами [PERSON] (а.с.11). Згідно\~ст. 526 ЦК\~України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом\~ст. 527 ЦК\~України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ст.\~530\~ЦК України). Нормою статті 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до п. 1 ч. 1\~ст. 611 ЦК\~України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає із суті договору (ст. 626 ЦК України). За змістом\~ст. 627 ЦК\~України відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. У договорах за участю фізичної особи - споживача враховуються вимоги законодавства про захист прав споживачів. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Відповідно до\~ст.\~631\~ЦК України\~строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Договір набирає чинності з моменту його укладення. Сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення.\~\~Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Згідно\~ч. 1 ст. 865 ЦК України,\~за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Статтею 866\~ЦК України передбачено, що д оговір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Відповідно до\~ч.ч.\~1,\~2\~ст.\~872\~ЦК України,\~якщо підрядником\~були допущені\~істотні відступи\~від умов\~договору побутового\~підряду або\~інші істотні\~недоліки в\~роботі,\~виконаній із\~матеріалу замовника,\~він має\~право вимагати\~за своїм\~вибором: 1)\~виготовлення іншої\~речі з\~однорідного матеріалу\~такої самої\~якості; 2) розірвання договору та відшкодування збитків. У разі виявлення інших відступів від умов договору або інших недоліків у роботі замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного усунення цих недоліків у розумний строк або відшкодування його витрат на усунення недоліків чи відповідного зменшення плати. У відповідності до ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Судом встановлено, що відповідач не виконав умов Договору, прострочив його виконання на достатньо тривалий строк, який не пояснюється поважними причинами, при відсутності підстав для продовження строку виконання договору чи для звільнення виконавця від його виконання, тому суд вважає, що у позивача є всі підстави для розірвання Договору через невиконання відповідачем його умов, стягнення сплаченого авансового платежу, витрат на закупівлю будівельних матеріалів, неустойку у вигляді штрафу, та пеню, порядок стягнення яких визначений умовами Договору. Вирішуючи питання щодо стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди, суд виходить з наступного. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір відшкодування моральної шкоди, зазначений у позовній заяві, вимогам розумності та справедливості не відповідає. Європейський суд з прав людини вказує, що оцінка моральної шкоди по своєму характеру є складним процесом, за винятком випадків коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, № 68490/01, § 62, ЄСПЛ, 12 липня 2007 року). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому, суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд погоджується з доводами позивача, що внаслідок бездіяльності відповідача, вона зазнала душевних страждань, що призвели до постійного занепокоєння, змушена була шукати шляхи захисту порушених прав у судовому порядку. При визначенні розміру моральної шкоди яка підлягає відшкодуванню з відповідача на користь позивача, суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних страждань, які вона зазнала в результаті невиконання відповідачем умов договору, тяжкість вимушених змін у її житті, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. Однак, виходячи із засад розумності, об`єктивності, виваженості і справедливості, суд приходить до переконання, що заявлена позивачем моральна шкода в розмірі 10000 грн є надмірною, а тому дана вимога підлягає частковому задоволенню в частині розміру моральної шкоди у сумі 2000 грн. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду з позовом сплачено судовий збір в розмірі 1984,80 грн, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial