Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

21 березня 2023 року до Новобузького районного суду Миколаївської області надійшов позов [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина. Відповідно заповіту матері, усе майно, що належало їй на день смерті, а також житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , остання заповіла позивачу - [PERSON] . Позивач зазначає, що після відкриття спадщини (смерті матері) усно звернулась до приватного нотаріуса Савченко А.В. з питанням щодо написання заяви про вступ у спадщину, проте остання відмовила та повідомила, що позивач має звертатись з відповідною заявою про прийняття спадщини за місцем проживання спадкодавця, тобто до органів нотаріату Херсонського району Херсонської області, зони активних бойових дій. До деокупації правобережної частини Херсонської області, позивач не мала змоги звернутись до нотаріальних органів Херсонського району Херсонської області у зв`язку з бойовими діями та окупацією. Після звільнення м. Херсон та правобережної частини Херсонської області, позивач 03 січня 2023 року все ж направила заяву про вступ у спадщину до Білозерської державної нотаріальної контори Херсонської області, як на тому наголошувала приватний нотаріус Савченко А.В. Вказана заява (лист) було повернуто з відміткою «Організація тимчасово не працює». При повторному зверненні до приватного нотаріуса Савчкенко А.В. про вступ у спадщину, остання відмовила з підстав пропуску 10-ти місячного строку для її прийняття, а також знову (проте вже у письмовій відповіді) радить звертатись з заявою до органів нотаріату Херсонського району Херсонської області та до суду з позовом про поновлення пропущеного строку для вступу у спадщину. Крім зазначеного, поважною причиною пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини є і те, що свідоцтво про смерть матері було видано позивачу фактично через сім місяців після настання такої. Така ситуація знову ж таки була спричинена активними бойовими діями, село зруйноване, а Посад-Покрокська сільська рада, де знаходилась довідка про смерть матері не працювала, доступу до неї не було. Лише після деокупації правобережної Херсонщини, позивач забрала довідку про смерть матері з Посад-Покровської сільської ради та отримала свідоцтво про смерть у Новобузькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Ухвалою Новобузького районного суду Миколаївської області від 23 березня 2023 року справу передано за підсудністю до Приморського районного суду м. Одеси. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 24 квітня 2023 року справу прийнято та відкрито провадження, призначено справу до розгляду. 31 травня 2023 року від відповідача по справі надійшла заява про визнання позову. Просив розглянути справу за його відсутністю. 31 травня 2023 року від позивача до справи надійшла заява про розгляд справи за її відсутністю. Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Враховуючи положення ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, з огляду на неявку всіх учасників справи, не здійснювалось. Дослідивши докази наявні в матеріалах справи, суд враховує наступне. Судом встановлено, що 03.08.2007 року [PERSON] склала заповіт на ім`я [PERSON] , яким вона заповіла їй серед іншого і житловий будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 20.10.2022 року, серія [NUMBER] . Згідно листа від 05.03.2022 року, Приватним нотаріусом Савченко А.В. було відмовлено позивачу у видачі спадщини, оскільки [PERSON] пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Згідно зі статтею\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частини першої\~статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Звертаючись до суду з позовом, [PERSON] , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не могла звернутися з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тимчасовою окупацією та військовими діями на території правобережної Херсонщини. Крім того, лише після деокупації правобережної Херсонщини, позивач мала змогу забрати довідку про смерть матері з Посад-Покровської сільської ради та отримала свідоцтво про смерть у Новобузькому відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Баштанському районі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). У статті 1233 ЦК України зазначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Таким чином, враховуючи, що спадкове майно, а саме житловий будинок знаходився на території на якій відбувались активні бойові дії, позивач об`єктивно була обмежена прийняти спадщину у визначені законодавством строки. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку. Суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Спадкове законодавство засновується на принципі переваги формального волевиявлення спадкодавця (заповіту) над положеннями закону, спадкоємці за законом спадкують тільки у випадках відсутності заповіту, визнання його недійсним, нерозподілення заповідачем усієї спадщини або неприйняття (відмови від прийняття) спадщини спадкоємцями, призначеними у заповіті (частина друга\~статті 1223 ЦК України). Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі N 688/106/20, від 17.12.21 р. у справі № 315/368/19. У зв`язку з вищевикладеним, з врахування того, що Відповідач визнав позовну вимоги, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] .

Outcome: approved