Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут», Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позовних вимог з урахуванням уточненої позовної заяви, позивач зазначає, що вона є власницею квартири [ADDRESS] . 12 березня 2022 року в даній квартирі відбулось залиття з горища будинку, внаслідок чого були пошкоджені стелі та стіни в усіх кімнатах квартири, про що складено акт обстеження житлового приміщення від 21.03.2022 року. Причиною залиття належної квартири згідно акту обстеження житлового приміщення від 21.03.2022 року є порив трубопроводу центрального опалення на горищі будинку, про що зазначено в акті, який було ліквідовано силами Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія». 21.04.2022 року експертом-оцінювачем Правобережної товарної біржі [PERSON] був зроблений експертний висновок, згідно якого визначений розмір матеріальної шкоди, нанесений позивачу внаслідок залиття квартири, а саме у розмірі 65\~157,57 грн., що підтверджується копією експертного висновку від 21.04.2022 року. Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» є виконавцем послуг з обслуговування житлового будинку, в якому розташована належна позивачу квартира на підставі публічного договору, а згідно до Договору від 01.02.2022 року, укладеного між відповідачами послуги з обслуговування систем теплопостачання квартир, які обслуговує Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Добробут» надає Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія». Позивач зазначає, що розмір нанесеної йому матеріальної шкоди складає 65\~157,57 грн., також зазначає, що внаслідок залиття належної їй квартири, вона понесла моральну шкоду, розмір якої оцінює у 15\~000,00 грн.. Тому позивач просить суд: стягнути солідарно з відповідачів Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут», Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» на свою користь матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 65\~157,57 грн.; стягнути солідарно з відповідачів Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут», Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» на свою користь моральну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 15\~000,00 грн.; стягнути з відповідачів судові витрати, які полягають зі сплати судового збору в сумі 992,40 грн., з проведення експертизи у розмірі 3\~000,00 грн. та витрати на правову допомогу. В судовому\~засіданні представник\~позивача [PERSON] \~-\~ [PERSON] \~підтримала позовні\~вимоги у повному обсязі та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені в уточненій позовній заяві. В судовому засіданні представник відповідача Комунального підприємства\~Кам`янської міської\~ради «Добробут»\~-\~Білий О.С. позовні вимоги не визнав, посилаючись на обставини, зазначені у відзиві на позов, доповнень до відзиву. В судовому засіданні представник відповідача Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» - Миткалик Є.В. позов не визнав, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на обставини, зазначені у відзиві на позов та поясненнях по справі. Ухвалою суду від 13 червня 2022 року відкрито провадження по справі. Ухвалою суду від 03 серпня 2022 року залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія». Ухвалою суду від 03 серпня 2022 року клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено. Ухвалою суду від 09 листопада 2022 року залучено в якості співвідповідача Комунальне підприємство Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія». Суд, вислухавши позивача, представників відповідачів, вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню. Судом встановлено, що [PERSON] є власницею квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 05.12.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Яловою О.М. та витягом № 148139267 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 05.12.2018 року (а.с.15-16). 12 березня 2022 року за адресою: [ADDRESS] відбулось залиття. Згідно акту\~обстеження житлового\~приміщення,\~складеного КП\~КМР «Добробут»\~від 21\~березня 2022\~року,\~вбачається,\~що комісією у складі інспектора Бутенко О.А., інспектора Біліченко О.А., проведено обстеження житлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . Висновками даного акту є: залиття відбулося в наслідок пориву трубопроводу центрального опалення на горищі будинку. Вищезазначене залиття було усунуто КП КМР «Тепломережі» (а.с.14). Також, в матеріалах справи міститься заява від 18.04.2022 року від [PERSON] , направлена до В.о. директора КП КМР «Добробут» Тарасу Панасенку, в якій зазначено, що В.о. директора КП КМР «Добробут» Тарасу Панасенку необхідно направити представника з дорученням для участі в огляді пошкодженого в наслідок залиття майна. Огляд відбудеться 20 квітня (а.с.34). Відповідно до Експертного висновку про нанесення матеріальної шкоди від 21 квітня 2022 року, складеного експертом-оцінювачем Правобережної товарної біржі [PERSON] , розмір завданої матеріальної шкоди житлового будинку за адресою: [ADDRESS] складає: 65\~157,57 грн. (а.с.9-13, 19-28). При вирішенні справи по суті суд керується наступними нормами права. За змістом положень ч. 3\~ст. 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Статтею 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166\~ЦК України\~дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до частини другої\~статті 1166 ЦК України\~особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Відповідно до ч.2\~ст.1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з п. 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законом. Окрім того, згідно з п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6\~Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76\~Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена у додатку №4. Згідно з роз`ясненням Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975) факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної сторони є обов`язковою. За змістом\~статті 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до\~статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.\~Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтею 79 ЦПК України\~встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до частини першої\~статті 80 ЦПК України\~достатніми є доказами, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Частиною першою\~статті 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі\~статтею 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.\~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до частини 2\~статті 78 ЦПК України\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наданий позивачем Акт обстеження житлового приміщення від 21.03.2022 року про залиття квартири не відповідає вимогам, визначеним нормами чинного законодавства. Зокрема, з даного акту неможливо встановити, коли саме сталося залиття, що стало причиною прориву трубопроводу і яка особа є винною в даному факті (оскільки така особа має бути обов`язково залучена або ж позивач має надати докази її належного повідомлення про запрошення до складання Акту), відсутнє ознайомлення з Актом про залиття власника приміщення [PERSON] , причини відсутності в Акті підпису відповідача комісія не зафіксувала; зазначений Акт за формою та змістом не відповідає Правилам утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~Наказом №76 від 17.05.2005 Державним комітетом України з питань житлово-комунального господарства, в яких зазначається, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт за встановленою формою, де, зокрема, повинні бути відомості щодо дати затоплення, що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі пошкоджено - при цьому вказаний Акт не містить дати затоплення квартири позивача, не конкретизовано, що саме було залито, які обсяги пошкоджень тощо. Крім того даний акт був складений не в день залиття\~12 березня 2022\~року, а 21 березня 2022 року. Зазначені обставини ставлять під сумнів те, що залиття квартири сталося саме внаслідок недбалих дій відповідачів у справі. З урахуванням викладеного, акт обстеження житлового приміщення від 21.03.2022 року є неналежним, недостатнім доказом для встановлення обставин, характеру та обсягу залиття квартири позивачки саме від залиття 12 березня 2022 року. Суд також звертає увагу, що зазначений вище висновок від 21.04.2022 року щодо визначення вартості шкоди у зв`язку із залиттям квартири позивачки 12 березня 2022 року на суму 65\~157,57 грн. складений експертом-оцінювачем Правобережної товарної біржі [PERSON] більше ніж через місяць після залиття квартири. Висновок експерта зроблений з урахуванням акту обстеження житлового приміщення від 21.03.2022 року, який, із наведених вище причин, є неналежним, недостатнім доказом для встановлення обставин, характеру та обсягу залиття квартири позивачки саме 12 березня 2022 року. За таких обставин, суд не може встановити, що є безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями відповідачів та тою заподіяною позивачу шкодою, яка була визначена експертом. Інших доказів на підтвердження розміру спричиненої позивачці матеріальної шкоди, у зв`язку із залиттям квартири 12 березня 2022 року, не надано. Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; враховуючи, що не доведено причинно-наслідкового зв`язку з тим обсягом пошкоджень, які зазначені позивачкою та подією, яка відбулась 12 березня 2022 року, суд дійшов висновку про відсутність підстав для стягнення з Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Добробут», Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» на користь [PERSON] матеріальної шкоди в сумі 65\~157,57 грн.. Ураховуючи вказані обставини, відповідно не підлягають до задоволення і вимоги щодо стягнення моральної шкоди, які є похідними від вимог про стягнення матеріальної шкоди. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04). На підставі ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається у разі відмови в позові - на позивача.

Outcome: dismissed