Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-19 00:00:00

Керівник Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова Сотник С. в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою здійснювати функції у спірних правовідносинах звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з заявою, якою просить визнати спадщину, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , [INFO] та складається з квартири [ADDRESS] , відумерлою та передати вказану квартиру у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради відповідно до закону. В обґрунтування заяви заявник посилався на те, що за інформацією комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної військової адміністрації Харківської обласної ради від 28.10.2022 № 02-06/2101, труп [PERSON] , [INFO] доставлений 28.08.2021 до вказаного комунального закладу з адреси: [ADDRESS] та зареєстрований за № 10-12/2025-с/21, розтин якого був проведений 30.08.2021. Згідно інформації Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 09.11.2022 за № 914/1183/24.24/22/24.24 вбачається, що у Відділі обліковується актовий запис про смерть [PERSON] , [INFO] за № [NUMBER] від 28.09.2021, який помер [INFO] у м. Харкові. За відомостями спадкового реєстру, надані Четвертою Харківською міською державною нотаріальною конторою, відсутня інформація стосовно [PERSON] , [INFO] , що свідчить про відсутність спадкоємців, які б могли претендувати на майно померлого, оскільки спадкова справа не заводилася та заповіти не посвідчувалися. Матеріалами інвентаризаційної справи встановлено, що реєстрація права власності на квартиру [ADDRESS] станом на 31.12.2012 проведена комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради за [PERSON] , [INFO] на підставі довідки ЖБК «Маяк» від 28.07.1995. Згідно з відомостями інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 327130782 від 27.03.2023, запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] не обліковується. В заяві керівником Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова також зазначено, що пред`являючи заяву у вказаній справі, прокурор виходить саме з необхідності вирішення проблеми суспільного значення, а саме визнання спадщини відумерлою та передачі Харківській міській територіальній громаді в особі Харківської міської ради вищевказаного об`єкту нерухомості, що є підставою для звернення до суду з відповідною заявою саме в інтересах держави в особі Харківської міської ради. \~ \~ \~ \~Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова Таманов Є.О. в судовому засіданні заяву про визнання спадщини яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , [INFO] та складається з квартири [ADDRESS] , відумерлою та передання вказану квартиру у власність Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у заяві. Представник Харківської міської ради, який належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Будь яких заяв та клопотань до суду не надходило. Суд, вислухавши прокурора, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно інформації комунального закладу охорони здоров`я «Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи» Департаменту охорони здоров`я Харківської обласної військової адміністрації Харківської обласної ради від 28.10.2022 № 02-06/2101, труп [PERSON] , [INFO] доставлений 28.08.2021 до вказаного комунального закладу з адреси: [ADDRESS] та зареєстрований за № 10-12/2025-с/21, розтин якого був проведений 30.08.2021. Тіло поховано 06.11.2021 на кладовищі № 18 за бюджетний рахунок. Відповідно до інформації Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 09.11.2022 за № 914/1183/24.24/22/24.24 вбачається, що у Відділі обліковується актовий запис про смерть [PERSON] , [INFO] за № [NUMBER] від 28.09.2021, який помер [INFO] у м. Харкові. За інформацією Департаменту реєстрації виконавчого комітету Харківської міської ради від 26.10.2022 № 2101/0/50-22, у відділі збереження технічної документації комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради обліковуються матеріали інвентаризаційної справи на квартиру [ADDRESS] . Згідно з матеріалами інвентаризаційної справи встановлено, що реєстрація права власності на квартиру [ADDRESS] станом на 31.12.2012 проведена комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради за [PERSON] , [INFO] на підставі довідки ЖБК «Маяк» від 28.07.1995. Згідно з відомостями інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно № 327130782 від 27.03.2023, запис про проведену державну реєстрацію права власності на квартиру [ADDRESS] не обліковується. Згідно зі ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття суд визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини. Зміст ст. 1277 ЦК дозволяє виділити такі підстави визнання спадщини відумерлою є: 1) відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмова від її прийняття; 2) сплив одного року з часу відкриття спадщини; 3) звернення органу місцевого самоврядування до суду з відповідною заявою. Відповідно до ст.\~334\~ЦПК\~України заява про визнання спадщини відумерлою у випадках, встановлених Цивільним кодексом України, подається до суду за місцем відкриття спадщини або за місцезнаходженням нерухомого майна, що входить до складу спадщини. Відповідно до роз`яснень ВССУ у Листі від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13, у заяві про визнання спадщини відумерлою не можуть ставитись вимоги позовного характеру, зокрема, вимоги про передачу спадкового майна у власність територіальної громади. Суди повинні враховувати, що відповідно до ч. 1 ст.\~1277\~ЦК суд лише визнає спадщину відумерлою за заявою відповідного органу місцевого самоврядування у передбачених законом випадках. Утім, для переходу права власності на спадкове майно до територіальної громади необхідною є саме сукупність наведених вище підстав, що утворює юридичний склад. Відсутність хоча в однієї з них перешкоджає визнанню спадщини відумерлою. До предмета\~доказування у\~справі про\~визнання спадщини\~відумерлою належать\~обставини,\~які стосуються\~наявності спадковогомайна, часу відкриття спадщини, відсутності спадкоємців, а також обставини щодо прийняття спадщини або відмови від її прийняття. Заявником по даній категорії справ виступає орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Такими органами згідно зі ст. ст. 10, 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» є сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, що виключний характер кола суб`єктів, які мають право звернутися до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою. Велика Палата Верховного Суду у цьому своєму рішенні також послалася на висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 25 квітня 2018 року у справі №806/1000/17, згідно з яким Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду, зокрема зазначив, що за змістом частини третьої статті 23 Закону №1697-VІІпрокурор може представляти інтереси держави в суді лише у випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу. Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно. Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача. Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Велика Палата Верховного Суду вважає, що наведені вище положення законодавства регламентують порядок та підстави здійснення прокурором процесуального представництва держави в суді в межах правил участі в судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. При цьому, не наведено обґрунтувань, які б свідчили про те, що орган місцевого самоврядування, до компетенції якого віднесені повноваження із захисту інтересів держави (у даному випадку Харківська міська рада), не здійснює (тобто, він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається) або неналежним чином здійснює свої повноваження (не може сам реалізувати своє право на судовий захист), що спонукає прокурора виступити на захист держави шляхом звернення до суду. Прокурор не довів, що Харківська міська рада не здійснює захист інтересів держави чи здійснює його неналежно. Відповідно до ст. 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. За положеннями\~ст. 20 Закону України №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні»\~державний контроль за діяльністю органів і посадових осіб місцевого самоврядування може здійснюватися лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені\~Конституцією\~та законами України, і не повинен призводити до втручання органів державної влади чи їх посадових осіб у здійснення органами місцевого самоврядування наданих їм владних повноважень. Крім того, слід зазначити, що матеріали справи не містять відомостей щодо осіб,які могли б проживати разом з померлим до відкриття спадщини, а тому визнання спадщини відумерлою можуть порушити права інших осіб, тосу, відсутні підстави для визнання спадщини відумерлою.

Outcome: dismissed