Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-04 00:00:00

позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 11.02.2019 року між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та відповідачем [PERSON] було укладено договір № 014/0115/82/91830109 про надання банківських послуг, відповідно до умов якого банк відкрив позичальнику картковий рахунок з кредитним лімітом в розмірі 16637,09 грн., а позичальник зобов`язався повернути використану суму в строк до 11.02.2021 року та сплатити проценти за користування кредитними коштами в розмірі 52,9% річних. 20 вересня 2019 року між ТОВ «Вердикт Капітал» та АТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено договір відступлення права вимоги № 114/2-19-F, за умовами якого АТ «Райффайзен Банк Аваль» відступило позивачу права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, в тому числі за договором, укладеним з відповідачем. У свою чергу, між ТОВ «Вердикт Капітал» та ТзОВ "Коллект Центр" 29.11.2022 р. було укладено договір відступлення права вимоги № 29-11/2022, за умовами якого ТОВ «Вердикт Капітал» відступило позивачу права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, в тому числі за договором, укладеним з відповідачем. Отже, ТОВ "Коллект Центр" набуло право вимоги за договром про надання споживчого кредиту № 014/0115/82/91830109 від 11.02.2019 р. Відповідач належним чином свої зобов`язання за кредитним договором не виконував і станом на 31.01.2023 року його заборгованість склала 47790,17 грн. Тому просив стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за зазначеним кредитним договором в розмірі 47790,17 грн. та судові витрати, що складаються із судового збору в сумі 2684,00 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 9000,00 грн. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 25.04.2023 року було відкрито провадження у даній справі, ухвалено провести розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, відповідачу роз`яснено його право на подання відзиву на позов. Однак, до цього часу відповідач відзив на позов суду не надав. \~ \~ \~ \~Оглянувши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 11.02.2019 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та відповідачем [PERSON] було укладено договір про надання банківських послуг, відповідно до умов якого банк відкрив позичальнику картковий рахунок з кредитним лімітом в розмірі 16537,09 грн., а позичальник зобов`язався повернути отриманий кредит в строк до 11.02.2021 року та сплатити проценти за користування кредитними коштами в розмірі 52,9% \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~20 вересня 2019 року між ТОВ «Вердикт Капітал» та АТ «Райффайзен Банк Аваль» було укладено договір відступлення права вимоги № 114/2-19-F, за умовами якого АТ «Райффайзен Банк Аваль» відступило позивачу права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, в тому числі за договором, укладеним з відповідачем. \~ \~ \~ \~Згодом, між ТОВ «Вердикт Капітал» та ТзОВ "Коллект Центр" 29.11.2022 р. було укладено договір відступлення права вимоги № 29-11/2022, за умовами якого, ТОВ «Вердикт Капітал» відступило позивачу права грошової вимоги до боржників за кредитними договорами, в тому числі за договором, укладеним з [PERSON] . \~ \~ \~ \~Так, згідно зазначеного реєстру боржників за [PERSON] рахується заборгованість за кредитним договором у розмірі 17019,17 грн., яка включає в себе: 14385,74 грн. заборгованість за тілом кредиту, 2633,43 грн. заборгованість за відсотками , 2264,6 грн.- сума пені. \~ \~ \~ \~Згідно розрахунку позивача заборгованість відповідача по вказаному кредитному договору станом на 31.01.2023 року за період з 29.11.2022 по 31.01.2023 р. складає 47790,17 грн., що включає в себе: 14385,74 грн. - заборгованість по основній сумі кредиту, 26141,11 грн. заборгованість за відсотками на дату відступлення права вимоги, 1313,51 грн. заборгованість за відсотками, 2264,60 грн. заборгованість по пені, 3% річних - 986,11 грн, втрати інфляції -2699,1- грн. ( а.с.31). \~ \~ \~ \~Вказаний розрахунок заборгованості відповідачем не заперечувався та у встановленому законом порядку не спростовано. \~ \~ \~ \~Вирішуючи даний спір суд виходить з положень ЦК України, що регулюють спірні правовідносини. \~ \~ \~ \~Так, відповідно до ч. 1 ст. 202 ЦК України укладений між сторонами по справі кредитний договір, за своєю правовою природою, є правочином, тобто дією особи, спрямованою на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язав (ч. 2 ст. 11 ЦК України). \~ \~ \~ \~Положеннями статті 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Стаття 204 ЦК України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права і обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. \~ \~ \~ \~Таким чином, у разі не спростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за цим договором, повинні здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. \~ \~ \~ \~Із матеріалів справи вбачається, що з моменту укладання кредитного договору від 11.02.2019 року між ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] ніхто зі сторін до цього часу не заявив про намір його припинити. У свою чергу, відповідач не надав суду доказів щодо звернення до банку з письмовою заявою про його припинення/розірвання. \~ \~ \~ \~Приписи ч. 1 ст. 1049 ЦК України встановлюють обов`язок позичальника повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самі сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самі кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплатити проценти, належні йому відповідно достатті 1048 Цивільного кодексу України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~При цьому, згідно вимог ст. ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України у встановлений строк. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України). \~ \~ \~ \~Правові наслідки порушення зобов`язання встановлені положеннями ст. 611 ЦК України. Так, згідно вищевказаної норми права, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. \~ \~ \~ \~В силу ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання (ст. 625 ЦК України). \~ \~ \~ \~За ст. 625 ЦК України, Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. \~ \~ \~ \~У постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 року у справі № 910/22034/15 зроблений висновок, що ст. 625 ЦК поширює свою дію на всі види грошових зобов`язань. \~ \~ \~ \~Тому, у разі прострочення виконання зобов`язання, зокрема щодо повернення безпідставно одержаних чи збережених грошей, нараховуються 3 % річних від простроченої суми відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК. \~ \~ \~ \~Станом на день подання позовної заяви відповідач не повернув отримані від позивача кредитні кошти на підставі кредитного договору № 014/0115/82/91830109 від 11.02.2019 року. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. \~ \~ \~ \~Положеннями ст. 611 ЦК передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. \~ \~ \~ \~Якщо зобов`язання виконано не належним чином, то воно не припиняється, а, навпаки, на особу, яка допустила неналежне виконання, покладаються додаткові юридичні обов`язки, утому числі ті, що передбачені ст. 625 ЦК України. \~ \~ \~ \~З огляду на те, що Позичальником прострочено грошове зобов`язання по поверненню Кредитних коштів отриманих на підставі Договору про надання банківських послуг № 014/0115/82/91830109 від 11.02.2019 року, у Позивача виникло право на застосування наслідків такого порушення у вигляді стягнення інфляційних втрат та 3% річних. \~ \~ \~ \~Стаття 625 ЦК України входить до розділу 1 «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, тому в ній визначені загальні правила відповідальності за порушення грошового зобов`язання і її дія поширюється на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено спеціальними нормами, що регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. \~ \~ \~ \~За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже, нарахування інфляційних втрат на суму боргу і 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання. Вони є способом захисту майнового права й інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів вунаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника, який користується утримуваними грошовими коштами, що належить сплатити кредиторові (постанови Верховного Суду України від 06.06.2012 року у справі № 6-49цс12, від 24.10.2011 року у справі № 6-38цс11). \~ \~ \~ \~При цьому, проценти, передбачені ст. 625 ЦК, не є штрафними санкціями (постанова Верховного Суду України від 17.10.2011 року у справі 6-42цс11). \~ \~ \~ \~Унаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання кредитор дістає право на отримання сум, передбачених статтею 625 ЦК, за весь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням. Тому право подати позов про стягнення інфляційних втрат і 3% річних за кожен місяць виникає з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що між сторонами по справі виникли кредитні правовідносини, відповідно до яких відповідач отримавши від банку кошти у кредит, своїх зобов`язань з їх повернення і сплати процентів за користування грошима належним чином не виконав. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позивачем надано до суду належні та допустимі докази, які свідчать про порушення [PERSON] виконання зобов`язань за кредитним договором про надання банківських послуг № 014/0115/82/91830109 від 11.02.2019 року, у зв`язку з чим станом на 31.01.2023 року у останнього утворилась заборгованість, яка становить 47790,17 грн., що свідчить про неналежне виконання відповідачем умов цього договору. \~ \~ \~ \~Враховуючи вищевикладене, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог ТзОВ «Коллект Центр» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. \~ \~ \~ \~У свою чергу, суд з огляду на положення п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України не вбачає підстав для застосування строків позовної давності у даних правовідносинах. \~ \~ \~ \~Положеннями ст. 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. \~ \~ \~ \~Згідно зі ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. \~ \~ \~ \~У пункті 26 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» та п. 23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. \~ \~ \~ \~З урахуванням складності справи, обсягу і складності виконаної адвокатом роботи та значимості таких дій при розгляді справи, суд, виходячи з принципів розумності та справедливості, вважає, що зазначені представником позивача витрати на професійну правничу допомогу є частково обґрунтованими на суму 1500 грн. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування судових витрат суд також виходив з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та складності), розумності їхнього розміру та конкретних обставин справи. \~ \~ \~ \~Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі ст. 41 Конвенції. \~ \~ \~ \~Зокрема, у рішеннях у справі «Двойних проти України» від 12.10.2006 року (пункт 80), у справі «Гімайдуліна і інших проти України» від 10.12.2009 року (пункти 34-36), у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23.01.2014 року, у справі «Баришевський проти України» від 26.02.2015 року (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. \~ \~ \~ \~У рішенні ЄСПЛ від 28.11.2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. \~ \~ \~ \~Враховуючи наведене, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь позивача 1500 грн. витрат на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Оскільки, судом позовні вимоги були задоволені у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2684 грн. \~ \~ \~ \~На підставі ст. ст.526,527,530,610,625,1054 ЦК України,

Outcome: partial