Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

[PERSON] звернулася до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської\~ради,\~третя особа:\~П`ята\~Харківська міська\~державна нотаріальна\~контора в якому просить визначити їй додатковий строк для подання нею заяви до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить однокімнатна квартира, загальною площею 39,4 м2, розташована у [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт на користь племінниці [PERSON] , який посвідчено державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Ординською О.В. 18.08.2000 року. Однак, на момент смерті [PERSON] , позивачка не була обізнана про наявність заповіту на її користь, з огляду на те, що дата складання є дуже давньою, а перед смертю заповідачка хворіла на онкологічне захворювання та знаходилася на довготривалій терапії та не повідомила обдаровану про наявність заповіту. В подальшому, після настання воєнних дій, позивач вимушена була покинути територію Харківської області. Внаслідок обставин воєнних дій було порушено звичний уклад життя позивачки, що зокрема унеможливлювало виявлення нею заповіту. Після повернення до місті Харків, позивачкою та її сестрою [PERSON] , під час наведення порядку у квартирі померлої тітки, було виявлено заповіт, складений на користь [PERSON] 18.08.2000 року. Позивач звернулася до П`ятої Харківської державної нотаріальної контори, проте їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку із пропуском строку на подання заяви для прийняття спадщини та роз`яснено право на звернення до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою Жовтневого\~районного суду\~м.\~Харкова від\~07.04.2023\~року відкрито\~провадження по\~справі та\~призначено її\~розгляд за\~правилами загального\~позовного провадження та задоволено клопотання про витребування доказів. Витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи № 209/2023 заведеної після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . 17.04.2023 року на виконання ухвали суду П`ятою Харківської міською державною нотаріальною конторою надано копію спадкової справи № 209/2023 після смерті [PERSON] . Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.05.2023 року закрито підготовче провадження а справу призначено до судового розгляду. У судове\~засідання позивач\~ [PERSON] \~та її\~представник адвокат\~Терещенко В.В.\~не з`явились,\~представник позивача\~надала до\~суду заяву,\~в якій\~просить провести\~розгляд справи\~за відсутністю\~позивача та\~представника позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи та заяву про виклик свідків залишити без розгляду. Відповідно до п. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку шляхом направлення судової повістки на адресу місцезнаходження, причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав. Представник третьої особи П`ятої\~Харківської міської\~державної нотаріальної\~контори в судове засідання повторно не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку шляхом направлення судової повістки на адресу місцезнаходження, причини неявки суду не повідомив. У відповідності до приписів\~ст. 280 ЦПК України\~суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. Відповідно до копії заповіту від 18.08.2000 року, посвідченого державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Одринською О.В., зареєстрованого в реєстрі за № 2-464, [PERSON] заповіла [PERSON] , належну їй на праві особистої власності квартиру [ADDRESS] , а також все її майно де б таке не знаходилося, та з чого б воно не складалося, та взагалі, все, що буде їй належати, та на що вона за законом буде мати право на день смерті. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 05.10.2021 року виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) вбачається, що [PERSON] , [INFO] померла [INFO] . Згідно копії спадкової справи № 209/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] , наданої П`ятою Харківською міською державною нотаріальною конторою судом встановлено, що спадкова справа № 209/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] , була розпочата 07.03.2023 року за заявою [PERSON] . 07.03.2023 року до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори звернулася [PERSON] , [INFO] з заявою, щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, відповідно до заповіту від 18.08.2000 року посвідченого державним нотаріусом П`ятої Харківської державної нотаріальної контори Одринською О.В. за реєстром № 2-464, на спадщину померлої [PERSON] . Постановою державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцькою В.П. від 07.03.2023 року № 476, відмовлено гр. [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] гр. [PERSON] , було відмовлено, у зв`язку з тим, що спадкоємець пропустив, встановлений законом,\~строк для\~прийняття спадщини\~та місце\~проживання спадкоємця\~не було\~зареєстроване разом\~зі спадкодавцем\~на час\~відкриття спадщини. Також надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру № 71705285 від 07.03.2023 року, відповідно до якої існує заповіт № 2-464 від 18.08.2000 року, складений [PERSON] , [INFO] . Як зазначає, позивач, про існування заповіту їй стало відомо нещодавно після наведення порядку у квартирі померлої тітки. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з пунктами 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому пункту 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі №643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі № 145/148/20 (провадження № 61-16153св20). Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. (Правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 липня 2021 року по справі № 405/7058/19) Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, а про існування заповіту дізнався після закінчення строку на прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved