Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-14 00:00:00

28 листопада 2022 року [PERSON] звернулася до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області із позовом до [PERSON] , в якому просить визначити для неї додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] померла [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, яку прийняв її син, батько позивача, але спадщину не оформив та [INFO] помер. В подальшому після смерті батька спадщину прийняла сестра позивача [PERSON] . У 2022 році від представників агрокомпанії, позивач дізналася, що на її ім`я, [PERSON] , був складено заповіт. За життя [PERSON] склала заповіт, яким усе своє майно належне їй на день смерті заповіла позивачу [PERSON] . Позивач зазначає, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини того, що не знала про заповіт складений [PERSON] на її ім`я. В підготовче засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлена, надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі. (а.с. 30) Відповідач [PERSON] в підготовче засідання не з`явилася, про час, дату та місце його проведення повідомлена, надала заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення рішення в підготовчому засіданні. (а.с. 25) Відповідно до ч. 4 ст. 206 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року №2 у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України визначає наслідки пропущення строку для прийняття спадщини: якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Водночас, згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, Верховний Суд у постанові прийнятої 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17 зазначив, що\~ поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З відповіді завідувача Другої Шосткинської міської державної нотаріальної контори Сумської області від 23.05.2023 №219/01-16, вбачається, що згідно даних Спадкового реєстру після померлої [INFO] [PERSON] , заведена спадкова справа за №261/2004. Спадкоємцем, який прийняв спадщину за законом є син спадкодавця [PERSON] .\~ Дані про інших спадкоємців відсутні. (а.с.26) Суд вважає, що визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, не суперечить Конституції і законам України, не суперечить суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам, а визнання відповідачем позову не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Враховуючи зазначене вище позов [PERSON] до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягає задоволенню. На підставі ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,-

Outcome: approved