Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-04 00:00:00

До суду 06.11.2020 року надійшла позовна заява МТСБУ, в якій представник позивача просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь Бюро суму завданої майнової шкоди в розмірі 20709.95 грн. та судові витрати. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 24.11.2020 року було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження та призначено\~до розгляду по суті у судове засідання. Свої позовні вимоги\~позивач обґрунтовує тим, що 09.12.2017 року о 16 год. 45 хв. трапилась дорожньо-транспортна пригода, а саме [PERSON] (відповідач) керуючи транспортним засобом «Chevrolet Volt» д.н.з. « [NUMBER] » у м. Харкові порушив правила дорожнього руху та допустив зіткнення з автомобілем «Chevrolet Aveo» д.н.з. « [NUMBER] ». Внаслідок вищевказаної дорожньо-транспортної пригоди транспортним засобам було завдано механічних пошкоджень. На виконання вимог закону України №1961-IV цивільно-правова відповідальність відповідача на момент настання дорожньо-транспортної пригоди не була застрахована. Згідно постанови Київського районного суду м. Харкова від 11.01.2018 року відповідача було визнано винним у настанні дорожньо-транспортної пригоди. Відповідно до Звіту №003/М/2018 встановлено, що вартість відновлюваного ремонту «Chevrolet Aveo» д.н.з. « [NUMBER] » становить 19967,95 грн.Вартість проведення експертизи та встановлення розміру матеріального збитку становить 742, 00 грн. Загальний розмір витрат з урахуванням витрат на збір документів та визначення розміру шкоди складає 20709,95 грн. Оскільки цивільно-правова відповідальність відповідача застрахована не була, то відповідач як особа винна у настанні дорожньо-транспортної пригоди, зобов`язана відшкодувати в порядку регресу позивача завдану шкоду. Відповідачу було направлено претензію щодо добровільного відшкодування шкоди в порядку регресу, проте відповіді позивачем надано не було та не відшкодовано завдану шкоду. Таким чином, МТСБУ повністю виконало покладений на нього п.п. «а» п. 41.1 ст. 41 Закону обов`язок по відшкодуванню потерпілій особі шкоди, заподіяної з вини власника транспортного засобу, який не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, тому звернувся до суду з даним позовом про відшкодування вказаної суми в порядку регресу. В судове засідання представник позивача не з`явився, в позовній заяві просить суд розглядати справу без його участі та проти винесення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, будучи повідомленим належним чином про час та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомив, ніяких заяв на адресу суду не подавав. Представник відповідача адвокат Рябко Р.О. до судового засідання не з`явився причини неявки суду невідомі. Відповідно до пункту 3 частини 8статті 128 ЦПК Україниднем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Відповідно до ч.2ст.191 ЦПК Україниу разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Беручи до уваги ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободРади Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положеньст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4ст.223 ЦПК Українипостановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положеннямст. 280 ЦПК України. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав. Статтею 11 ЦК України\~визначено, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. При цьому підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків можуть бути: договори та інші правочини, а також - інші юридичні факти. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст.12ЦПК Україницивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.\~Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних правта обов`язків,передбачених законом. Вимогами ч.3 ст.12, ч.1 ст.\~81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести\~ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що згідно постанови Київського районного суду м.Харкова від 11.01.2018 року у справі №640/20419/17, 09.12.2017 року о 16 год. 45 хв. за адресою: м. Харків на перехресті вулиць Героїв Праці та Академіка Барабашова, [PERSON] керуючи автомобілем Chevrolet Volt д.н.з. [NUMBER] ,здійснив заткнення з автомобілем «Chevrolet Aveo» д.н.з. « [NUMBER] ». Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження, завдані матеріальні збитки. [PERSON] визнано винними у скоєнні даного ДТП та притягнуто до адміністративної відповідальності за\~ст.124 КУпАП. Відповідно до ч.6\~ст.82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, факт ДТП при якому пошкоджені автомобілі та вина [PERSON] є встановленими та доведенню не підлягають. Частиною 1\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 3.\~ст. 102 ЦПК України, висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Згідно\~ст. 7-1 Закону України «Про судову експертизу», підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб. Відповідно до Звіту №003/М/2018 встановлено, що вартість відновлюваного ремонту «Chevrolet Aveo» д.н.з. « [NUMBER] » становить 25313,43 грн. Позивачем в позовній заяві заявлено завдану шкоду у розмірі 19967,95 грн., що підтверджується також платіжним дорученням, що міститься в матеріалах справи зазначену суму. Вартість проведення експертизи та встановлення розміру матеріального збитку становить 742, 00 грн. Загальний розмір витрат з урахуванням витрат на збір документів та визначення розміру шкоди складає 20709,95 грн. Згідно заяви до МТСБУ потерпілий [PERSON] звернувся до МТСБУ на підставі ст.ст.35,\~41 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~про здійснення відшкодування оціненої шкоди, заподіяної в результаті ДТП, що сталася 09.12.2017 року. Пунктом 8 частини 2\~статті 16 ЦК України\~способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Статтею 22 ЦК України\~передбачено що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, зокрема якщо особа зазнала втрати у зв`язку з пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до вимог\~ст. 1166 ЦК України\~шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до роз*яснень, які викладені в Постанові Пленуму Вищого спеціалізованою суду з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01 березня 2013 року за № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати па увазі, що відповідно до статей\~1166,\~1187 ЦК України\~шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, піддягає відшкодуванню з повному обсязі особою, яка її завдала. Обов`язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди\~відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду (у тому числі і моральну шкоду), якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (частина п`ята\~статті 1187 ЦК,\~пункт 1 частини другої статті\~1167 ЦК). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Відповідно до вимог\~ст. 1187 ЦК України\~шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом.\~Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом\~підвищеної\~небезпеки, відповідає\~за завдану\~шкоду,\~якщо вона не доведе, що\~шкоди було завдано внаслідок\~непереборної сили або умислу\~потерпілого.\~Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується винною особою. З постанови Київського районного суду м.Харкова від 11.01.2018 року вбачається, що винним у вчиненні ДТП, що сталася 09.12.2017 на перехресті вулиць Героїв Праці та Академіка Барабашова визнано [PERSON] . Вимогами\~ст. 1188 ЦК України\~передбачено, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме:1) шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою;2) за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується;3) за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких було завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. Автомобіль винуватця [PERSON] не був забезпечений полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Згідно\~ст. 41 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, у разі її заподіяння транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність, крім шкоди, заподіяної транспортному засобу, який не відповідає вимогам пункту 1.7\~статті 1 цього Закону, та майну, яке знаходилося в такому транспортному засобі. Відповідно до п. 36.1\~ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»\~страховик (у випадках, передбачених\~статтею 41 цього Закону, - МТСБУ),

Outcome: approved