Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-22 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] . За життя [PERSON] залишила заповіт, за яким на випадок смерті позивачу залишила земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,00 га, кадастровий номер 7422786000:02:002:0074, яка знаходиться на землях села Орлівка Куликівської селищної ради, а будинок з усіма надвірними спорудами і все своє майно, заповіла [PERSON] . Позивач одразу не звернувся до нотаріальної контори, щоб оформити спадщину, оскільки думав це зробити в березні 2022 року, але у зв`язку з воєнним вторгненням російської федерації він не зміг потрапити до будинку матері для того, щоб зібрати всі необхідні документи для оформлення спадщини. Просить суд визначити йому додатковий 2-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] . Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, представником позивача адвокатом Усовою Ю. О. надано заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує. Куликівська селищна рада надала відзив, відповідно до якого позовні вимоги [PERSON] визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради. [PERSON] надав заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позову. В. о. завідувача Куликівською районною державною нотаріальною конторою Завалієва В. В. надала заяву про розгляд справи без участі представника нотаріальної контори. Позовна заява надійшла до суду 02 травня 2023 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.05.2023 справу передано судді Лібстеру А.С. Ухвалою від 05.05.2023 року по даній справі суддею Лібстером А.С. було відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. У зв`язку з відрядженням судді Лібстера А.С. 29.05.2023 здійснено повторний автоматизований розподіл вищевказаної цивільної справи між суддями, відповідно до якого дану справу передано для розгляду судді Рубаненко Н.Ю. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 11). Після її смерті відкрилася спадщина. До спадкового майна входить, зокрема, земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,00 га, кадастровий номер 7422786000:02:002:0074, яка знаходиться на землях села Орлівка Куликівської селищної ради (а.с.14-15). Згідно з довідкою Орлівського старостинського округу № 68 від 13 березня 2023 року, [PERSON] на день смерті [INFO] була зареєстрована одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.17). [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про його народження (а.с.13). За життя [PERSON] залишила заповіт, за яким на випадок смерті [PERSON] залишила земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 1,00 га, кадастровий номер 7422786000:02:002:0074, яка знаходиться на землях села Орлівка Куликівської селищної ради, а будинок з усіма надвірними спорудами і все своє майно, заповіла [PERSON] . Заповіт складений 20 лютого 2020 року, посвідчений в. о. старости Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області Бусел В. Я., зареєстрований у реєстрі за № 5 (а.с. 18). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с.29). Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем за заповітом та за законом першої черги майна померлої [INFO] [PERSON] . За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 06 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, і відтвореною у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 07 серпня 2019 року у справі № 629/1886/18 (провадження № 61-11600св19), від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17-ц (провадження № 61-49121св18), від 20 листопада 2019 року у справі № 209/1795/18 (провадження № 61-14842св19), від 21 листопада 2019 року у справі № 626/2055/18 (провадження № 61-17906св19). Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 року, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] за заповітом та за законом першої черги, разом зі спадкодавцем не проживав. Враховуючи невеликий проміжок часу з дня смерті спадкодавця, а також те, що на території України починаючи з 24 лютого 2022 року ведуться бойові дії, що суттєво перешкоджало позивачу вчасно прийняти спадщину, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги [PERSON] . Визнання позову відповідачем не суперечить закону, правам, свободам чи інтересам інших осіб та є підставою для задоволення позовних вимог. Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України йому необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON]

Outcome: approved