Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-21 00:00:00

У грудні 2020 року Акціонерне товариство «УНІВЕРСАЛ БАНК» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості у розмірі 46 706,06 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що в жовтні 2017 року позивач запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні карти monobank. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом Банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті Банку та постійно доступні для ознайомлення за посиланням https://www/ monobank.ua/terms. 04.11.2017 [PERSON] звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 04.11.2017. Положеннями Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг (далі - Договір). Підписавши Анкету-заяву Відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають Договір та зобов`язується виконувати його умови. На підставі укладеного Договору відповідач отримав кредит у розмірі 25 000,00 грн. у виді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Як зазначає позивач, у відповідача прострочення зобов`язання із сплати щомісячного мінімального платежу за Договором сягнуло понад 90 днів, у зв`язку з чим, на підставі положення п.п.5.16 п.5 Розділу II Умов, відбулось Істотне порушення Клієнтом зобов`язань, вся заборгованість за кредитом стала простроченою. Банк 04.01.2020 направив повідомлення «пуш» про істотне порушення умов Договору та про необхідність погасити суму заборгованості. Проте відповідач на контакт не виходив та не вчинив жодної дії, направленої на погашення заборгованості, в зв`язку з чим та відповідно до п. 5.18, 5.19 кредит став у формі «на вимогу». На підставі вищезазначеного, загальний розмір заборгованості відповідача перед АТ «Універсал Банк» за Договором станом на 25.05.2020 становить 46 706,06 грн., який складається з: загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 46 706,06 грн.; заборгованість за пенею та комісією 0,00 грн. Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року у справі № 754/17224/20 позов Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Універсал Банк» суму заборгованості в розмірі 46 706,06 грн., та витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 102,00 грн. 06 березня 2023 року [PERSON] звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року у справі № 754/17224/20 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості та просив суд поновити процесуальний строк для подання заяви; переглянути заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2021 року у справі № 754/17224/20 за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості, судове рішення скасувати і призначити справу до нового судового розгляду. У заяві відповідач вказує, що при ухваленні заочного рішення у даній справі поза увагою суду залишилось те, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів розміру заборгованості за кредитним договором, яка заявлена позивачем до стягнення, оскільки останнім не виконано належним чином процесуального обов`язку щодо подання доказів у встановлений законом строк, фактично позовні вимоги є недоведеними. Також відповідач вказує, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, що сторони обумовили у письмовому вигляді, зокрема, ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, оскільки позивачем не виконано належним чином процесуального обов`язку щодо подання доказів у встановлений законом строк. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 09 березня 2023 року поновлено відповідачу [PERSON] пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року у справі № 754/17224/20 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Прийнято до розгляду заяву відповідача [PERSON] про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року у справі за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 20 березня 2023 року заяву [PERSON] про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 жовтня 2021 року у справі № 754/17224/20 задоволено. Скасовано заочне рішення Деснянського районного суду м. Києва від 23 жовтня 2021 року у справі № 754/17224/20 за позовною заявою Акціонерного товариства «Універсал Банк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Призначено справу до розгляду у спрощеному позовному провадженні. 10.05.2023 та 18.05.2023 представником позивача до суду подано аналогічні за змістом письмові пояснення, в яких зазначається, що заповненням анкети-заяви позичальник підтвердив прийняття відповідних умов надання кредиту, які діяли станом на 04 листопада 2017 року, а також засвідчив, що він повідомлений кредитодавцем у встановленій законом формі про всі умови, повідомлення про які є необхідним відповідно до вимог чинного законодавства України. Наведений висновок відповідає висновкам, викладеним у постановах Верховного Суду, зокрема у постанові від 07 квітня 2021 року, справа № 623/2936/19. Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку (додається) баланс складає (мінус) - 21 743,06 грн. Себто заборгованість складає 46706,06 грн. Ця заборгованість складається з повністю використаного боржником кредитного ліміту у сумі 24 963,00 грн. та суми овердрафту (мінусу по картці), яка становить - (мінус) 21 743,06 грн. 01.06.2023 відповідач направив на електронну адресу суду лист, в якому вказав, що не може бути присутнім у судовому засіданні, жодних доказів на підтвердження вказаних обставин не надав. У судове засідання 22.06.2023 сторони не з`явились. Позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про розгляд справи без участі його представника, позовні вимоги підтримує. Відповідач до суду не з`явився, відзиву на позовну заяву чи інших письмових пояснень від нього до суду не надходило, а також повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося. Відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом направлення судової повістки на адресу його зареєстрованого місця проживання, проте судова повістка повернулася до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. З огляду на те, що на поштовому повідомленні проставлено відмітку «адресат відсутній за вказаною адресою», тобто за зареєстрованим місцем проживання відповідача, в силу положень п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається, що повістку вручено відповідачеві та він є повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Відповідно до частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. З огляду на вказані обставини та приписи процесуального закону, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача, який повідомлений належним чином та доказів поважності своєї неявки до суду не надав. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з неявкою учасників у судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з ч. 6 ст. 259 ЦПК України у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення (постанови) суду може бути відкладено на строк не більш як десять днів, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - не більш як п`ять днів з дня закінчення розгляду справи. Відповідно до положень ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2022 року у справі № 1519/2-5034/11 зазначено, що у передбачених нормами ЦПК України випадках повне судове рішення може відображати дату судового засідання, яким завершено судовий розгляд (відповідна дата вказана у вступній частині судового рішення) та дату складення повного судового рішення (відповідна дата вказана у резолютивній частині або після резолютивної частини судового рішення). У випадках, коли відбувається проголошення судового рішення, датою такого судового рішення є дата судового засідання, яким завершено судовий розгляд. І навпаки, якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явились всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явились всі учасники такої справи; з урахуванням розумності положення частини п`ятої статті 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. АТ «Універсал Банк» запустило проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Особливістю проекту monobank є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно без відділень. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга - переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. 04.11.2017 [PERSON] звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву до Договору про надання банківських послуг від 04.11.2017. Положеннями п. 2 Анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Відповідно до пункту 3 Анкети-заяви від 04.11.2017 року підписанням договору відповідач підтвердив, що він ознайомлений з Умовами і правилами надання банківських послуг, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту та отримав їх примірники у мобільному додатку, вони йому зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення. У пункті 6 Анкети-заяви відповідач вказав, що просить вважати наведений у анкеті-заяві зразок його власноручного підпису або його аналоги, а також електронний цифровий підпис, обов`язковими. У цьому ж п. 6 Анкети-заяви відповідач засвідчив генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключем у вигляді послідовності ряду цифр, який буде використовуватися для накладання електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення його дій згідно з договором. Відповідач підтвердив в анкеті-заяві, що усі наступні правочини, у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень можуть вчинятися ним та банком з використанням електронного цифрового підпису, а усе листування щодо цього договору здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали. Отже, між сторонами укладено електронний договір, який вважається укладеним у письмовій формі, внаслідок чого у сторін відповідно до приписів статті 11 ЦК України, виникли права та обов`язки, які виникли із кредитного договору. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит у виді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок. Згідно з довідкою про розмір встановленого кредитного ліміту станом на 21.07.2019 сума кредитного ліміту становить 24963,00 грн. Відповідно до виписки про рух коштів на рахунку баланс складає (мінус) - 21 743,06 грн. Тобто, заборгованість становить 46 706,06 грн., яка складається з повністю використаного боржником кредитного ліміту у сумі 24 963,00 грн. та суми овердрафту (мінусу по картці), яка становить - (мінус) 21743,06 грн. Відповідно до пункту 5.20 розділу 2 Умов обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» термін повернення овердрафту в повному обсязі протягом 30 днів з моменту виникнення овердрафту. Процентна ставка (поточна) - Базова процентна ставка: 3,2% в місяць (38,4% річних), з 01.09.2020 - 3,1 % в місяць (37,2 %). Процентна ставка (прострочена) збільшена відсоткова ставка на місяць на суму загальної заборгованості (у випадку наявності простроченої заборгованості): 6,4% у місяць (76,8% річних), 01.09.2020 - 6,2 % у місяць (74,4%). Частиною першою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно з ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов укладеного з відповідачем договору про надання банківських послуг б/н від 04.11.2017, позивачем надавалися відповідачу в кредит грошові кошти. Однак відповідач свої зобов`язання щодо повернення кредитних коштів належним чином не виконав, з огляду на що у нього утворилася заборгованість, яка згідно з розрахунком позивача станом на 25.05.2020 складає суму 46706,06 грн. за тілом кредиту. Відповідач контррозрахунку заборгованості за тілом кредиту суду не надав, як і підтвердження відсутності у нього заборгованості. Згідно з приписами ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та у встановлені договором строки. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна умов договору не допускається. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідачем не спростовано належними засобами доказування наявності заборгованості перед позивачем за тілом кредиту в розмірі 46 706,06 грн. З огляду на зазначене, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача суми заборгованості за кредитом у розмірі 46706,06 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved