Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У жовтні 2022 року до суду надійшла вищевказана позовна заява [PERSON] . В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 21 червня 2022 року у с. Скибин між позивачем та відповідачем укладено договір №1 на проведення ремонту та реконструкції будівлі. Договором визначено перелік робіт та вартість робіт, яка становить 122\~000, 00 грн. 21 червня 2022 року позивач вніс передоплату в розмірі 30% загальної вартості, що становить 36 600, 00 грн. Станом на 17 жовтня 2022 року роботу передбачену калькуляцією виконавець не виконав. Строк виконання умов договору - 21 вересня 2022 року. Відповідач кошти у добровільному порядку не повертає, у зв`язку з чим позивач змушений звертатись до суду із вказаним позовом. Позивач просить стягнути із відповідача суму передоплати у розмірі 36\~600, 00 грн., 50\~000, 00 грн. моральної шкоди, 363, 99 грн. 3% річних, 610, 00 грн. пені, 2\~488, 80 грн. інфляційних втрат та 5\~954, 00 грн. витрат на правову допомогу. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 грудня 2022 року провадження у справі відкрито та призначено до судового розгляду по суті у судовому засіданні (а.с. 26). Позивач [PERSON] у судовому засіданні позов підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просив задовольнити вимоги у повному обсязі. Пояснив, що виконавець не виконав передбачені договором роботи на кошти, які позивач йому заплатив, не повернув. Відповідач ФОП [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, місце та час повідомлений належним чином. Відзив не подав, причини неявки суду невідомі. За змістом статті 280 ЦПК України зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням цієї статті. Обставини справи, що встановлені судом 21 червня 2022 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір №1 про реконструкцію будівлі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вартість реконструкції згідно калькуляції становить 122\~000, 00 грн. Оплата вартості ремонту проводить безготівковим шляхом в наступному порядку: передоплата в розмірі 30 % вартості робіт за договором з моменту підписання договору та 70 % вартої робіт за договором після повідомлення замовника про факт виконання робіт (п. 2 договору). Виконавець зобов`язується провести реконструкцію будівлі за 90 календарних днів з моменту отримання передоплати в розмірі 30 % вартості робіт за договором (п. 3 Договору). Відповідно до п. 5 Договору передбачено відповідальність сторін. У разі порушення термінів оплати цього договору замовник сплачує пеню в розмірі подвійної ставки НБУ від несплаченої суми за кожну прострочену добу, але не більше 0,5 % від вартості ремонтних робіт. У разі порушення термінів виконання ремонтних робіт вузла, гарантійних зобов`язань, виконавець сплачує пеню в розмірі 0,5 % від їх вартості за кожну прострочену добу, але не більше 0,5 % від вартості ремонтних робіт. У пункті 8 Договору передбачено, що він діє з моменту підписання та до 21 вересня 2022 року. 21 червня 2022 року Додатком №1 до договору визначено перелік видів робіт, які ФОП [PERSON] має виконати за адресою: [ADDRESS] . 21 червня 2022 року [PERSON] сплатив 36\~600, 00 грн. авансу на виконання робіт на рахунок ФОП [PERSON] , що підтверджується квитанціями (а.с.17-18). Відповідно до свідоцтва про право власності, житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] . Із свідоцтва про народження серії [NUMBER] встановлено, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] . Мотиви, з яких виходить суд, ти застосування норм права, що регулюють дані правовідносини За статтею 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, є договори та інші правочини. Відповідно до статей 3, 6, 11, 525, 627, 629 ЦК України підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договір, який є обов`язковим для виконання сторонами, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. При цьому, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно із ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. За змістом ст. 615 ЦК України у разі порушення зобов`язання однією стороною друга сторона має право частково або в повному обсязі відмовитися від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом. Одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання частково або у повному обсязі відповідно змінюються умови зобов`язання або воно припиняється. Частиною 1 ст. 837 ЦК України установлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно із ч. 1 ст. 839 ЦК України підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту. Відповідно до ст. 849 ЦК України замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Установлено, що ремонті роботи у житловому будинку за адресою: [ADDRESS] , відповідачем не здійснені у строки визначені умовами договору, що свідчить про порушення відповідачем умов Договору підряду. Відповідачем не надано належних доказів на спростування вказаних обставин. Нормами чинного законодавства України, зокрема ч. 4 ст. 849 ЦК України визначено, що замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору. Як установлено вище, відповідачем порушено зобов`язання за Договором підряду, яке полягає у невиконанні такого Договору, тому позивач має право на відшкодування збитків у вигляді сплаченої суми передоплати на виконання умов договору у розмірі 36 600 грн. Відповідно до п. 5.3 Договору у разі порушення термінів виконання ремонтних робіт Вузла, гарантійних зобов`язань, «Виконавець» сплачує пеню у розмірі 0, 5 % від їх вартості за кожну прострочену добу, але не більше 0, 5 % від вартості ремонтних робіт. З урахуванням вищевказаного пункту договору позовні вимоги про стягнення з відповідача пені у розмірі 610 гривень підлягають задоволенню. Відповідно до статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до умов договору сторони узгодили, що виконавець зобов`язується провести реконструкцію будівлі за 90 календарних днів з дня внесення передоплати, тобто з 21 червня 2022 до 21 вересня 2022 року. Як встановлено вище, виконавець не виконав умов договору щодо реконструкції будинку у строки визначені договором, при цьому у матеріалах справи відсутні докази пред`явлення позивачем вимоги відповідачу про повернення сплачених за договором коштів до закінчення строків договору. Відтак, позовні вимоги про стягнення з відповідача інфляційних втрат та трьох відсотків річних нарахованих на суму передоплати з моменту сплати позивачем такої суми (21.06.2022), не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, тому не підлягають задоволенню. Щодо моральної шкоди. Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частин другої-п`ятої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі № 686/23731/15-ц (провадження № 14-298цс18) зроблено висновок, що суд повинен з`ясувати усі доводи позивача щодо обґрунтування ним як обставин спричинення, так і розміру моральної шкоди, дослідити надані докази, оцінити їх та визначити конкретний розмір моральної шкоди, зважаючи на засади верховенства права, вимоги розумності, виваженості і справедливості. В обґрунтування завдання моральної шкоди позивачем у позові наведено лише посилання на норми закону, які регулюють спірні правовідносини, та загальні фрази про моральну шкоду, проте взагалі не зазначено, яких саме моральних страждань зазнав позивач та чим підтверджується завдана моральна шкода. Тому позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди задоволенню не підлягають у зв`язку з їх безпідставністю та недоведеністю. Також,\~позивач просить\~стягнути із\~відповідача витрати\~на правову\~допомогу в\~розмір 5\~954,\~00\~грн.,\~проте,\~всупереч вимог\~статті 137\~ЦПК України,\~позивача не\~долучено попереднього\~розрахунку щодо\~витрат на\~правову допомогу,\~детального опису\~робіт (наданих\~послуг),\~виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, а тому підстави для стягнення витрат на правничу допомогу відсутні. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, та стягнення із відповідача суми передоплати в розмірі 36\~600 гривень та 610 гривень пені за порушення термінів виконання ремонтних робіт.

Outcome: partial