Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-12 00:00:00

У квітні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовної заяви позивачка зазначила, що проживає з чоловіком у житловому будинку [ADDRESS] проживала її бабка по маминій лінії [PERSON] . Вказаний будинок належав їй на праві власності згідно Свідоцтва про право власності від 12.08.2010 року, що підтверджується Інформаційною довідкою від 27.03.2023 року №327144511 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Посилається, що [PERSON] померла [INFO] за місцем проживання. Факт смерті підтверджується Свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим виконкомом Ставненської сільської ради 10.02.2014 року. Вказує, що для того, щоб не виникало жодних конфліктів стосовно прийняття спадщини та оформлення документів на сімейних зборах було вирішено, що спадщину за покійною бабкою прийме її мама, спадкоємець першої черги, [PERSON] , яка на день смерті покійної проживала з нею. Позивачка зазначає, що вона є внучкою покійної, а отже спадкоємцем п`ятої черги, і тому вважала, що її мама вжила всіх необхідних дій і оформила спадщину за покійною. Однак її мама [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим виконкомом Ставненської сільської ради 17.08.2015 року. Позивачка посилається, що після смерті матері вона перестала навідуватись до будинку в с. Ставне, проте нещодавно забрала документи, що належали її покійній бабці [PERSON] і виявилося, що за життя покійна 26 травня 2011 року в Ставненській сільській раді склала заповіт, яким житловий будинок [ADDRESS] і все належне їй майно заповіла своїй донці [PERSON] та їй, тобто онучці [PERSON] . Заповіт посвідчено секретарем Ставненської сільської ради і такий не скасовувався. З отриманих документів довідалася, що має право на спадкування майна за померлою за заповітом, на що встановлені законодавством черги не впливають. У подальшому звернулась до приватного нотаріуса, проте у прийнятті заяви їй в усній формі було відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. На підставі звернення позивачки, приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Новицькою О.В. видано 04.04.2023 року Витяг із спадкового реєстру, яким підтверджено, що за померлою [PERSON] спадкова справа не відкривалась. Неподання нею заяви про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк обумовлено наявністю спадкоємця першої черги, та тим, що їй не було відомо про наявність заповіту. Оскільки її мама, [PERSON] , як спадкоємець першої черги по закону за померлою [PERSON] та спадкоємець по заповіту, померла на день звернення до суду з цим позовом, спадкова справа не заведена, що свідчить про відсутність інших спадкоємців, які б прийняли спадщину за померлою, вважає, що належним відповідачем у справі є саме орган місцевого самоврядування, тобто Ставненська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області, як представницький орган територіальної громади села Ставне Ужгородського району, де знаходиться спадкове майно та де проживала покійна [PERSON] , яка померла [INFO] . З урахуванням вищевикладеного, з посиланням на норми ЦПК України позивачка просить визначити їй - [PERSON] , [INFO] , реєстрація місця проживання: [ADDRESS] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , як спадкоємцю за заповітом додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті бабки [PERSON] , яка померла [INFO] , в два календарних місяці. Відповідач відзив на позовну заяву із запереченнями щодо наведених позивачкою обставин та правових підстав позову не надав. Ухвалою Великоберезнянського\~районного суду\~Закарпатської області\~від 24\~квітня 2023\~року зазначену\~позовну заяву\~прийнято до\~розгляду та\~відкрито провадження\~у справі,\~розгляд справи\~постановлено здійснювати\~за правилами\~загального позовного\~провадження. Ухвалою Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 12 травня 2023 року підготовче провадження по справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті. Інші процесуальні дії по справі судом не здійснювалися. Позивачка [PERSON] та її представник адвокат Петрецький С.І., будучи належним чином повідомленими про місце, час та дату розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Від представника позивачки адвоката Петрецького С.І. через канцелярію суду надійшла заява, в якій він просить розгляд справи №298/613/23 за позовом [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини провести за відсутності позивача та її представника. В заяві зазначає, що позовні вимоги підтримує повністю та просить суд такі задовольнити, виходячи з підстав, наведених в позовній заяві та доданих документах. Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим про місце, час та дату розгляду справи, в судове засідання не з`явився. 9 червня 2023 року через канцелярію суду від Ставненської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області за підписом сільського голови Івана Мандрик надійшла заява, в якій він, вказуючи на зайнятість в роботі та неможливістю відлучитися, просить справу №298/613/23 за позовною заявою [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини розглядати за наявними матеріалами у справі без участі представника сільської ради, одночасно наголошує, що позовні вимоги визнають. Враховуючи неявку учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Суддя, з`ясувавши фактичні обставини у справі, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, дослідивши та оцінивши докази по справі, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, вважає, що позов належить задовольнити, зважаючи на таке. Згідно відомостей інформаційної довідки №327144511, сформованої 27.03.2023 23:21:09 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що житловим будинком з надвірними будівлями та спорудами, що розташований за адресою [ADDRESS] , загальною площею 76,3 (кв.м.), житлова площа 35,4 (кв.м) на праві приватної власності частка 1/1 володіє [PERSON] . З свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого 10 лютого 2014 року Виконавчим комітетом Ставненської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області, судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] у віці 76 років в селі Ставне Великоберезнянського району Закарпатської області. З наявного в матеріалах справи заповіту [PERSON] , складеного в селі Ставне Великоберезнянського району Закарпатської області двадцять шостого травня дві тисячі одинадцятого року, який посвідчено у приміщенні Ставненської сільської ради секретарем Ставненської сільської ради М.М. Моняк, слідує, що [PERSON] , яка народилася [INFO] в селі Волосянка Великоберезнянського району Закарпатської області, що проживає в [ADDRESS] , все майно, яке буде належати їй на день смерті за законом і на що матиме право, заповідає своїй донці [PERSON] , [INFO] , та своїй онуці [PERSON] , [INFO] , в рівних долях. Даний заповіт містить відмітку зроблену секретарем сільської ради М.М.Моняк, про те, що такий не відмінено і не змінено. Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим 17 серпня 2015 року Виконавчим комітетом Ставненської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області, підтверджено, що [PERSON] померла [INFO] у віці 49 років. Із свідоцтва про народження [PERSON] , серії [NUMBER] , виданого 28 червня 1988 року виконкомом Костринської сільської ради народних депутатів, вбачається, що [PERSON] , народилася [INFO] , її батьком та матір`ю у відповідних графах свідоцтва про народження зазначено « [PERSON] » та « [PERSON] ». З копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , виданого на ім`я [PERSON] , [INFO] , слідує, що така народилася у с.Ставне Великоберезнянського району Закарпатської області, зареєстрована за адресою [ADDRESS] , а також на сторінці 10 «сімейний стан» вказаного паспорту наявна відмітка про укладення шлюбу 15.11.08 року з громадянином [PERSON] , 1985 р.н. Як убачається з витягу\~зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №72035718 від 04.04.2023 року та відповіді приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Закарпатської області Новицька О.В., після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилась та позивачу повідомлено, що нею було пропущено встановлений законом строк на прийняття спадщини. Якщо строк було пропущено з поважних причин, то питання щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини має вирішуватись в судовому порядку. Позивачка, вказуючи на те, що пропустила строк для прийняття спадщини з тих причин, що їй не було відомо про заповіт [PERSON] , а спадкоємцем першої черги за законом була її мати [PERSON] , звернулася до суду з даним позовом, в якому просить захистити порушене право шляхом визначення їй додаткового строку для подання нею заяви про прийняття спадщини. Таким чином між сторонами виникли правовідносини із спадкування, зокрема щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, які регулюється нормами права, що містяться в книзі 6\~Цивільного кодексу України\~(далі\~ЦК України). За загальним правилом про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 1\~ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за відсутності інших спадкоємців пред`являється до територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому суд враховує, що інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавця не звертались, спадкова справа не заводилась. Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилалася на те, що після смерті [PERSON] , вона як спадкоємець за заповітом не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у шестимісячний строк, оскільки на момент смерті спадкодавця їй не було відомо про наявність заповіту, а спадкоємцем першої черги за законом була її мати [PERSON] . Суд оцінює обставини кожної справи у їх сукупності, враховуючи принцип «пропорційності», як невід`ємну складову принципу «верховенства права». Так, суд зауважує, що в ході судового розгляду суд не здобув даних щодо наявності інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які прийняли спадщину чи претендували б на неї, право позивача на прийняття спадщини ніким не оспорюється, а відповідач у справі позов визнав, а тому відмова у позові фактично порушила б законне право позивачки на отримання спадкового майна, яке залишилось після смерті її баби, що диспропорційно вплинуло б на принцип «справедливості» при вирішенні даної справи. Таким чином, враховуючи обставини даної справи суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, підстав для відмови у прийнятті заяви про визнання відповідачем позову суд не знаходить, а тому позов підлягає задоволенню. Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується ч. 9 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору. Тому,

Outcome: approved