Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-20 00:00:00

І. Стислий виклад позиції заявника. Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до\~фізичної особи-\~підприємця \~ [PERSON] про\~стягнення коштів, в обґрунтування позовних вимог вказав,що 07.10.2018 в м. Тернопіль між ним та [PERSON] укладено письмовий договір про будівництво індивідуального житлового будинку за ціною 460 676 грн.Відповідно до умов договору [PERSON] зобов`язався за вказану суму придбати будівельні матеріали та здійснити побудову будинку у м. Борщів Тернопільської області у строк до 01.06.2019 (п.2.1.).Пунктом 1.2 Договору передбачили три етапи фінансування :1.авансовий платіж у 168 540 грн. (передається в день підписання угоди); 2. авансовий платіж у 140 450 (передається при наявності усіх будівельних матеріалів та складеної конструкції на території с. Малинськ Березнівського району Рівненської області);3. 151 686 грн. (передаються при транспортуванні за рахунок останнього усіх будівельних матеріалів на будівельний майданчик за адресою: [ADDRESS] та побудови житлового об`єкта).На виконання умов угоди, після її підписання, [PERSON] отримав гроші в 168 540 грн., що підтвердив власноручно написаною розпискою, зазначивши дату, засвідчивши документ підписом, прізвищем.В кінці грудня 2018 року прибув до с. Малинськ Березнівського району Рівненської області, де побачивши на одній із виробничих ділянок, поряд із майстернею (цехом) [PERSON] зведену деревяну конструкцію - будинок із зрубу, передав наступну частину коштів, яка була передбачена умовами договору, а саме 140 450 грн, про що також останній написав розписку, підтвердивши її зміст власноручним підписом, прізвищем та датою складання.Проте, в подальшому, [PERSON] умов договору не виконав, будівельні матеріали в м. Борщів Тернопрільської області не доставив, житловий будинок не побудував, а відтак грубо порушив п.2.1. договору.Більше того, [PERSON] знехтував і тим, що згідно п. 4.7. договору мав можливість відстрочити будівництво житлового об`єкту до 01.07.2019, чим теж не скористався, підвів мої очікування.Так п.4.8. договору передбачено, що у разі не виконання взятих [PERSON] на себе зобов`язань, він повинен сплатити інфляційні збитки та 20% коштів від усієї отриманої суми.Пунктом 8.1.1. договору регламентовано, що у разі порушення терміну побудови житлового будинку (п.2.1.) [PERSON] зобов`язаний сплатити штрафні санкції в розмірі 0,5% за кожен день просрочення умов угоди.Відтак, він як потерпілий, має законне право на отримання від [PERSON] усіх коштів, які він отримав від нього , включаючи усі завданні йому матеріальні збитки, обумовлені договором від 07.10.2018, законодавством України. 21 червня 2023 року позивач [PERSON] подав до суду заяву про зменшення/ збільшення розміру позовних вимог, в якій просить пункт 4 позову викласти в наступній редакції: стягнути з [PERSON] , на його користь штрафні санкції - 0,5 відсотка коштів за кожен день прострочення терміну виконання умов договіору , в сумі 200 000 гривень, решту позщовних вимог залишити без змін. 1.ІІ. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі. 06 червня 2022 року заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Позивач \~ [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, просив задовольнити позов . \~ \~Відповідач \~ [PERSON] \~та представник\~\~відповідача -\~адвокат \~Денисюк\~О.І. в судовому засіданні позовні вимоги не визнали , просили відмовити в задоволенні позову повністю. ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Судом встановлено, що 07 жовтня 2018 року, було підписано договір про будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] , замовником в договорі виступав [PERSON] , а підрядником Фізична особа - підприємець [PERSON] . Предметом договору визначено зобов`язання підрядника виконати роботи з будівництва індивідуального житлового будинку за адресою: [ADDRESS] (надалі також - Об`єкт) згідно із будівельним паспортом виданим 08.05.2018 р. відділом містобудування та архітектури Борщівської районної державної адміністрації за №28/01-22 проектно-кошторисною документацією та здати в подальшу експлуатацію об`єкт до 01 червня 2019 року. До зобов`язань замовника належало надання підряднику будівельного майданчику, будівельного паспорту від 08.05.2018 р. за №28/01-22, плану будинку виконаного з усіх сторін, скату та виду даху, детально розрахований у розмірах план фундаменту, першого поверху, мансарди. Також, замовник зобов`язався забезпечити повне фінансування будівництва у три етапи: 1. у день підписання договору, в сумі - 168 540, 00 гривень; 2. при наявності у підрядника усіх будівельних матеріалів та складеної конструкції будинку разом із дерев`яним дахом за виробничим місцем - с. Малинськ Березнівського району Рівненської області - 140 450, 00 гривень.; 3. при транспортуванні усіх будівельних матеріалів на будівельний майданчик за адресою [ADDRESS] та побудови будинку разом із дерев`яним дахом без його накриття за розмірами, планами, які розміщені у будівельному паспорті від 08.05.2018 р. за №28/01-22 у строк до 01.06.2019 р. - 151 686, 00 гривень. Загальний термін виконання робіт, відповідно до п. 2.1. Договору - не пізніше 01.06.2019 р. На виконання вищевказаних умов договору, після отримання від замовника плану будинку, передачі першої частини коштів, у сумі 165 540, 00 гривень ., підрядник заготовив будівельні матеріали, а саме ліс - кругляк породи сосна та склав конструкцію житлового будинку, на майданчику за адресою: с. Малинськ Березнівсього району Рівненської області. 18 грудня 2018 року, [PERSON] , перебуваючи у с. Малинськ Березнівсього району Рівненської області, переконавшись у наявності виготовленої підрядником дерев`яної конструкції - будинку із зрубу, який відповідав умовам укладеного між позивачем та відповідачем договору, оплатив [PERSON] виконані ним належним чином роботи, в сумі 140 450, 00 гривень. За домовленістю сторін Договору, будівництво житлового будинку за адресою: [ADDRESS] разом із дерев`яним дахом без його накриття, повинно було виконуватись на фундаменті, побудованому замовником- [PERSON] із залученням третіх осіб. Будівництво фундаменту для житлового будинку не входило до обов`язків підрядника по Договору- [PERSON] . За інформацією, яка надавалась замовником для підрядника наприкінці осені - початку зими 2018 року, фундамент не був готовий, оскільки його було зроблено з порушенням розмірів зазначених у будівельному паспорті від 08.05.2018 р. №28/01-22, що виключало можливість будівництва на ньому житлового будинку за розмірами, визначеними договором від 07.10.2018 р. Весною 2019 року, фундамент теж не був побудований у відповідності до необхідних розмірів, про що повідомив підрядника [PERSON] . На зауваження про те, що [PERSON] , в зв`язку з відсутністю належного фундаменту, не зможе вчасно виконати умови договору, а саме побудувати будинок до 01.06.2019 року, позивач - [PERSON] запевнив, що жодних проблем по договору у відповідача не виникне, та відповідальність до підрядника застосовуватись не буде. Про готовність фундаменту для можливості завершення виконання умов договору, [PERSON] не повідомив підрядника і до сьогодні. Відповідно до п. 4.8. Договору, у разі припинення робіт за цим договором, з ініціативи підрядника, він зобов`язаний протягом 3-х банківських днів з дня отримання письмової вимоги Замовника повернути суму авансових платежів, зроблених замовником, інфляційні втрати та на 20% більше коштів вирахуваної від загально отриманих коштів. Підрядник також відшкодовує замовнику всі збитки пов`язані з припиненням договору і сплачує штраф у розмірі 5% від загальної вартості робіт підрядника - 449 440 гривень за актом зупинення, або припинення робіт. Враховуючи те, що перевезення будівельних матеріалів та будівництво об`єкту за адресою: [ADDRESS] не відбулося саме з вини замовника- [PERSON] , у зв`язку з не підготовкою фундаменту у розмірах згідно проекту, відповідальність підрядника визначена п.4.8 Договору не настала. Підтвердженням того, що замовник- [PERSON] не підготував фундамент належних розмірів, як це було визначено домовленістю сторін, є аудіо записи телефонних розмов позивача та відповідача, показання свідка [PERSON] , який допитаний у судовому засіданні. Також, відповідач [PERSON] не отримував письмової вимоги Замовника- [PERSON] , яка зобов`язувала б відповідача протягом 3-х банківських днів з дня її отримання, повернути суму авансових платежів зроблених замовником, інфляційні втрати та на 20% більше коштів вирахуваної від загально отриманих коштів, стягнення яких є предметом позову у даній цивільній справі . Вказане свідчить, що звернення [PERSON] до суду з даним позовом є передчасним. З огляду на викладене, в даному випадку, строк виконання відповідачем свого зобов`язання з повернення коштів та інших платежів, визначених п. 4.8. Договору не настав, а підстави для задоволення позову відсутні. Вимога позивача про стягнення штрафу у сумі 0,5% за кожен день прострочення від загальної суми будівництва, що згідно розрахунків становить 60 000 гривень, також не підлягає задоволенню, оскільки позивачем пропущено строк позовної давності для звернення до суду, який визначено Цивільним кодексом України. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст.256 ЦК України). Частиною 1 ст. 257 ЦК України, визначено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Частинами 1-2 статті 258 ЦК України передбачено, що для окремих видів вимог законом може встановлюватися спеціальна позовна давність: скорочена або більш тривала порівняно із загальною позовною давністю. Позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог: про стягнення неустойки (штрафу, пені). Позивачнм [PERSON] не подано до суду заяву про поновлення пропущеного строку. 20% коштів вирахуваних від загально отриманих коштів, які відповідач повинен сплатити позивачу на його вимогу відповідно до умов договору від 07.10.2018 р., за правовою природою підпадає під визначення поняття - штраф. Враховуючи те, що строк виконання зобов`язань по договору від 07.10.2018 р. закінчився 01.06.2019 р., позовна давність для стягнення штрафу, визначеного п. 4.8. та 8.1.1. Договору, закінчилась 31.05.2020 р. Згідно зі ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за те саме правопорушення. Так, стягнення позивачем штрафу в розмірі 20% коштів , вирахуваних від загально отриманих коштів та штрафу у сумі 0,5% за кожен день прострочення від загальної суми будівництва, є неможливим. Договір від 07 жовтня 2018 року про будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] , за своєю правовою природою є договором підряду. Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. У статті 849 Цивільного кодексу України передбачено три окремі (самостійні) підстави для відмови замовника від договору підряду, а саме: підрядник несвоєчасно розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим (частина 2); очевидність для замовника невиконання роботи належним чином та невиконання підрядником у визначений замовником строк вимоги про усунення недоліків (частина 3); відмова замовника від договору до закінчення робіт з виплатою підрядникові плати за виконану частину робіт та відшкодуванням збитків, завданих розірванням договору (частина 4). Відповідно, правові наслідки відмови замовника від договору підряду на підставі статті 849 Цивільного кодексу України є різними. Згідно з усталеною позицією Верховного Суду, наведеною, зокрема, у Постанові від 13.09.2019 р. у справі № 911/1433/18, від 16.03.2020 р. у справі №910/2051/19, законність відмови замовника від договору підряду на підставі частини 2 статті 849 Цивільного кодексу України у разі недоведення порушень умов договору підряду з боку підрядника не може буде виправдана безумовним правом замовника відмовитися від договору підряду на підставі частини 4 цієї норми. Позивач [PERSON] не довів те, що договір на виконання робіт було розірвано за згодою сторін чи визнано недійсним судом, а також те, що він як замовник відмовився від цього договору в односторонньому порядку на підставі будь-якої частини вищезгаданої статті 849 ЦК України, що могло би призвести до виникнення у відповідача обов`язку повернути сплачений йому аванс у випадку використання замовником права на відмову від договору із загальних підстав (ч.4 статті) або ж відшкодувати сплачені йому кошти як збитки у випадку відмови від договору з підстав неналежного виконання підрядником договору (ч.ч.2,3 статті). Однак, заявляючи вимогу про повернення коштів, сплачених на виконання договору від 07 жовтня 2018 року про будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] , позивач [PERSON] не заявляв вимоги про його розірвання. Тобто, позивач просить повернути йому кошти, які були сплачені ним згідно чинного договору, укладеного з відповідачем. При цьому, у відповідача залишається чинним обов`язок виконання укладеного договору, тобто, будівництво індивідуального житлового будинку, кошти за який вимагає повернути позивач. Так, у відповідності до п.п. 11.3. укладеного між сторонами договору, договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до моменту виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором. Отже, закінчення строку будівництва будинку, не свідчить про втрату чинності договору в зв`язку з закінченням строку, на який його було укладено. Частиною 5 статті 49 ЦПК України врегульовано, що у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду. Так, згідно наявної у матеріалах справи заяви про зменшення/збільшення позовних вимог від 21.06.2022 р., до суду не було подано доказів направлення копії такої заяви на адресу місця проживання відповідача, зазначену у матеріалах справи самим позивачем. Згідно вимог заяви про зменшення/збільшення розміру позовних вимог від 21.06.2022 р., позивач просить внести уточнення в позовні вимоги заяви від 31.05.2022 р., а саме: пункт 4 викласти у наступній редакції: стягнути із [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] на користь [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , штрафні санкції - 0,5% коштів за кожен день прострочення терміну виконання умов договору в сумі 200 000 гривень. Однак, позивачем не наведено обґрунтованого розрахунку сум, що стягуються, що в свою чергу не відповідає вимогам частини 3 статті 175 ЦПК України та позбавляє відповідача можливості подати обґрунтовані заперечення проти вказаної вимоги. Вимога позивача про стягнення штрафу в сумі 0,5% за кожен день прострочення від загальної суми будівництва, що згідно його заяви становить 200 000 гривень , не підлягає задоволенню, оскільки позивачем пропущено строк позовної давності для звернення до суду, який визначено Цивільним кодексом України. Умовами Договору про будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] від 07.10.2018 р., до зобов`язань замовника, тобто позивача по справі - [PERSON] , належало передати підряднику будівельний майданчик , що позивачем зроблено не було, та відповідні докази про передачу будівельного майданчика відсутні. Відповідно до п. 1, 2 "Загальні умови укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві", затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2005 р. N 668 (далі- Умови № 668) ці Загальні умови відповідно до Цивільного кодексу України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції будівель і споруд та технічного переоснащення діючих підприємств (далі - капітальне будівництво об`єктів), а також комплексів і видів робіт, пов`язаних із капітальним будівництвом об`єктів. Положення Загальних умов застосовуються також щодо укладення та виконання договорів підряду на роботи з реставрації та капітального ремонту будівель і споруд. Згідно п. 4 р розділу "Укладення договору підряду" умови № 668 за договором підряду підрядник зобов`язується за завданням замовника на свій ризик виконати та здати йому в установлений договором підряду строк закінчені роботи (об`єкт будівництва), а замовник зобов`язується надати підряднику будівельний майданчик (фронт робіт), передати дозвільну документацію, а також затверджену в установленому порядку проектну документацію (у разі, коли цей обов`язок повністю або частково не покладено на підрядника), прийняти від підрядника закінчені роботи (об`єкт будівництва) та оплатити їх. Відповідно до п. 69, 70 розділу " Організація виконання робіт " Умов № 668 будівельний майданчик (фронт робіт) надається підряднику замовником в порядку, визначеному договором підряду, і оформлюється відповідним актом. Організація виконання робіт повинна відповідати проектно-технологічній документації (проект організації будівництва та проект виконання робіт), склад і зміст якої визначається нормативними документами та договором підряду. Замовник виконує підготовчі роботи, необхідні для використання будівельного майданчика (фронту робіт) підрядником. Договором підряду може бути передбачена участь підрядника у такій підготовці. З наданих до матеріалів справи доказів слідує, що будівельний майданчик не був переданий позивачем відповідачу, з чого вбачається прострочення кредитора, що свідчить про неможливість виконання відповідачем своїх договірних зобов`язань по будівництву у строки, передбачені Договором. Так, грошові кошти в сумі 308 990 гривень., які передані Замовником Підряднику є платою за виконану частину роботи, та не можуть бути стягнуті з відповідача, оскільки порушення умов Договору настало з вини Замовника, який не передав будівельний майданчик та не підготував фундамент. У додаткових поясненнях від 29.07.2022 р. позивач вказує, що скористався правом на односторонню відмову від договору, в порядку визначеному абзацом 4 п. 8.1.1. договору, згідно якого, у разі порушення підрядником терміну введення в експлуатацію об`єкта, вказаного у п.2.1. цього Договору (01.06.2019 р.), більш ніж на 60 календарних днів, замовник має право на розірвання цього договору, компенсацію збитків і стягнення штрафних санкцій, передбачених договором та чинним законодавством, що виникли у зв`язку з порушенням термінів введення об`єкта в експлуатацію. Однак , у вказаному пункті договору від 07.10.2018 р. не йдеться саме про односторонню відмову від договору. Статтею 188 ГК України визначено порядок зміни та розірвання господарських договорів. Так, зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду. Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду. Будь-якої пропозиції про розірвання договору про будівництво індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] відповідач не отримував. Рішення суду про розірвання вказаного вище договору також відсутнє. Наведене вище, підтверджує, що в межах заявлених позовних вимог, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів, в зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed