Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Позивач [PERSON] 05.10.2021 звернулася до Садгірського районного суду м. Чернівці із позовом до [PERSON] про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Вказує, що рішенням Садгірського районного суду м. Чернівці від 25.08.2021 розірвано шлюб між позивачкою та відповідачем, який був зареєстрований 24 грудня 1994 року в Боянчуцькій сільській раді Заставнівського району Чернівецької області, актовий запис №\~11. Зазначає і про те, що відповідач, як і вона та її син [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 26 вересня 2005 року власником будинку та належних до нього будівель і споруд за адресою: [ADDRESS] , - вказаний [PERSON] , таке право власності було зареєстровано Чернівецьким міським комунальним бюро технічної інвентаризації. Також, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №089262, виданого 29.12.2004, на підставі рішення 25 сесії IV скликання Чернівецької міської ради від 30.09.2004 № 546, відповідачу належить на праві власності земельна ділянка, площею 0, 1000 га, кадастровий номер 7310136900:55:001:0007, що під будинком. Позивач вказує, що після розірвання шлюбу у них із відповідачем виник спір щодо вказаного нерухомого майна, оскільки останній вважає, що має право самостійно та особисто вирішувати питання щодо майна. Так як майно є об`єктом спільної сумісної власності подружжя просить поділити житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] та виділити їй у натурі частки будинку запропонованим варіантом та виділити решта відповідачу і таким чином припинити право спільної сумісної власності на житловий будинок. Також просить виділити у натурі їй та відповідачу по частини земельної ділянки по [ADDRESS] . Для визначення варіантів поділу майна просить призначити комплексу будівельно-технічну та землевпорядну експертизу. 06.03.2023 позивач скерувала до суду нову редакцію позовної заяви після проведення експертизи, яку в подальшому не підтримала. 22.05.2023 позивач скерувала до суду нову редакцію позовної заяви після проведення експертизи, у зв`язку із зміною позовних вимог щодо варіанту поділу майна. У новій редакції позовної заяви позивачка вказує про те, що після проведення експертизи щодо варіантів поділу спірного майна подружжя, підтримала раніше вказаний нею варіант поділу майна та намагалася вирішити питання із відповідачем щодо укладення мирової угоди, однак відповідач, через представників, вказував про відсутність у нього коштів на виплату різниці вартості часток, що при запропонованому варіанті поділу має бути їй виплачена. Користуючись правом, передбаченим ст. 49 ЦПК України змінює варіант поділу житлового будинку та земельної ділянки, обумовлюючи це тим, що переобладнання другого поверху будинку потребує значних коштів, а відповідач не бажає сплатити різницю вартості часток. Таким чином, позивач прийшла до висновку про те, що бажає проживати на першому поверсі будинку, де є всі умови, а відповідачу виплатить кошти, що складають різницю вартості виділених часток. Зауважила, що відповідач з жовтня 2021 року проживає у Польщі та без її відома вселив до будинку свого сина з сім`єю, що проживають без її згоди на першому поверсі. Таким чином, з посиланням на відповідні норми просить суд поділити житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами під [ADDRESS] та земельну ділянку площею 0.010 га, цільове призначення якої для будівництва та обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, кадастровий номер 7310136900:55:001:0007 за адресою [ADDRESS] між колишнім подружжям [PERSON] та [PERSON] ,як об`єкти права спільної сумісної власності подружжя, в натурі відповідно до отриманого судом висновку експерта. Позивач просить суд: Виділити [PERSON] в особисту власність в натурі, як першому співвласнику, в житловому будинку літ. А [ADDRESS] : -в цокольному поверсі - поз.11 комора пл.19.70 кв.м., частину поз.111 сходова клітина пл. 18.30 кв.м.\\13.70 кв.м.-для забезпечення доступу двох співвласників до колодязя; -на першому поверсі - частину поз.1-1 сходова клітина пл. 12.20 кв.м. \\ 9.40 кв.м.- для забезпечення можливості виходу на цокольний та мансардному поверхи, поз.1-6 вхід в підвал\\ сходова клітина площею 1.20 кв.м. -на мансардному поверсі - поз.1-7-1-11 загальною площею 77.40 кв.м., житловою площею 52.00 кв.м. \\ загальна та житлова площа мансардного поверху згідно з фактичного планування; -ганок перед входом в приміщення поз.1-1, що складає 47 % частин даного житлового будинку, на 112661.50 грн. менше вартості ідеальної частки, -1\\2 частину вигрібної ями, 1\\2 частину колодязя. Виділити [PERSON] в особисту власність в натурі, як другому співвласнику в житловому будинку літ. А [ADDRESS] : -в цокольному поверсі-поз.1 гараж пл. 37.70 кв.м., частину поз 111 сходова клітина пл. 18.30 кв.м., що складає 4.60 кв.м. для забезпечення доступу двох співвласників до колодязя; -на першому поверсі - частину поз.1-1 сходова клітина 12.20 кв.м., що складає 2.80 кв.м. з можливістю виходу в інші приміщення першого поверху\\, поз.1-2 житлова кімната пл.39.00 кв.м., поз. 1-3 веранда пл. 11.50 кв.м., поз.1-4 кухня пл. 20.40 кв.м., поз.1-5 санвузол пл. 6.5 кв.м., -ганок перед входом в приміщення поз.1-3, що складає 53 % частин житлового будинку, на 112661.50 грн. більше вартості ідеальної частки, -1\\2 частину вигрібної ями, 1\\2 частину колодязя. Поділити земельну ділянку кадастровий номер 7310136900:55:001:0007, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , загальною площею 0.1000 га згідно 2 варіанту проєкту розподілу відповідно до якого: -Залишити в спільному користуванні співвласників [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку сумарною площею 0.0178 га, а саме: земельна ділянка в межах розташування житлового будинку та на відстань 1 м за його межами для обслуговування S-0/0164 га, з наступними розмірами по периметру : 6.34 мп, 11.05 мп, 2,80 мп, 0.88 мп., 2.66 мп, 4,34 мп, 2,66 мп, 0.88 мп, 2.75 мп, 11.02 мп і 6.83 мп, земельну ділянку в межах розташування вигрібної ями та за її межами для обслуговування S-0,0014 га, з наступними розмірами по периметру: 5.03 мп, 2.78 мп, 5.05 мл і 2.92 мп. -Виділити в особисту власність [PERSON] земельну ділянку за адресою [ADDRESS] площею S - 0,0411 га, з наступними розмірами по периметру: 8.03 мп, 4.53 мп, 6,83 мп, 11.02 мп, 34.79 мп, 10.65 мп, 47.43 мп, 5.05 мп, 2,78 мп. -Виділити у особисту власність [PERSON] земельну ділянку площею S - 0.0411 га ,за адресою [ADDRESS] з наступними розмірами по периметру: 6,86 мп, 50.09 мп, 9.28 мп, 34.79 мп, 2,75 мп, 0.88 мп, 2,66 мп, 4.34 мп, 2.66 мп, 0,88 мп, 2.80 мп, 11.05 мп, 6.34 мп, 4.53 мп. При вказаному поділі стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 112661 грн. різниці між вартістю ідеальних часток та вартістю реально виділених часток в житловому будинку [ADDRESS] . Також позивач просить стягнути із відповідача на її користь 11 732.44 грн. вартості будівельних робіт, які слід провести для переобладнання будинку на дві ізольовані частини. Крім того просить стягнуті із відповідача понесені нею судові витрати по справі: кошти за проведення оцінки майна для сплати судового збору 1 600 грн, судовий збір в розмірі 12400 грн, кошти сплачені за проведення експертизи 13 800 грн., кошти сплачені нотаріусу Хоменко М.О. за вчинення нотаріальної дії 6 985 грн., за надання правничої професійної допомоги 12 500, а всього : 47 285 грн. На позовну заяву у новій редакції, представником відповідача [PERSON] адвокатом Дубець О.С. у підготовчому судовому засіданні 05.06.2023 подано відзив, у якому просить частково задовольнити позовні вимоги [PERSON] та поділити житловий будинок з належним до нього господарським будівлями та спорудами під [ADDRESS] і земельну ділянку, площею 0,1000 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, кадастровий номер 7310136900:55:001:0007 за адресою [ADDRESS] між колишнім подружжям [PERSON] та [PERSON] , як об`єкт права спільної сумісної власності подружжя, відповідно до Висновку експерта № 221, складеного 31 листопада 2022 року - 27 січня 2023 року СП «Західно - Український Експертно - Консультативний Центр» виділивши: [PERSON] в особисту власність в житловому будинку [ADDRESS] . літ А: -на цокольному поверсі - поз. ІІ комора площею 19,70 кв. м, частину поз. ІІІ сходова клітина площею 18,30 кв.м: 13,70 кв.м - для забезпечення доступу двох співвласників до колодязя; -на першому поверсі - частину поз. 1-1 сходова кітлина площею 12.20 кв.м: 9,40 кв.м. для забезпечення можливості виходу на цокольний та мансардний поверхи; поз. 1-6 вхід в підвал (сходова клітина) площею 1,20 кв.м; -на мансардному поверсі - поз. 1.7 - 1-11 загальною площею 77.40 кв.м, житлового площею 52.00 кв.м. (загальна та житлова площа мансардного поверху згідно з фактичного планування); -ганок перед входом в приміщення поз. 1-1, - що складає 47% частин житлового будинку; -частину вигрібної ями, частину колодязя. [PERSON] в особисту власність в житловому будинку [ADDRESS] , літ А: -на цокольному поверсі - поз. І гараж площею 37,70 кв.м, частину поз. ІІІ сходова клітина площею 18.30 кв.м: 4.60 кв.м - для забезпечення доступу двох співвласників до колодязя; -на першому поверсі - частини поз. 1-1 сходова клітина площею 12.20 кв.м: 2,80 кв.м. для забезпечення можливості виходу в інші приміщення першого поверху; поз. 1-2 житлова кімната площею 39,00 кв.м, поз. 1-3 веранда площею 11,50 кв.м, поз. 1-4 кухня площею 20,40 кв. м, поз. 1-5 санвузол площею 6.50 кв.м; -ганок перед входом в приміщення поз. 1-3, - що складає 53% частин житлового будинку; -частину вигрібної ями. частину колодязя. Поділити земельну ділянку кадастровий номер 7310136900:55:001:0007, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , загальною площею 0,1000 га згідно з 2 варіантом проєкту розподілу, виходячи з того, що кожному співвласнику виділено частину земельної ділянки в особисту власність, а частина земельної ділянки залишається в спільній сумісній власності. відповідно до якого: - в?їзд/виїзд на територію двору будинковолодіння належить облаштувати [PERSON] з [ADDRESS] , [PERSON] - з проїзду зазначеному в державному акті (по межі від Б д В); - залишити в спільному користуванні співвласників земельної ділянки [PERSON] та [PERSON] земельну ділянку сумарною площею 0,0178 га, а саме: земельна ділянка в межах розташування житлового будинку та на відстані 1 м за його межами для обслуговування S - 0,0164 га, з такими розмірами по периметру: 6,34 мп; 11,05 мп; 2,80 мп; 0,88 мп; 2,66 мп; 4,34 мп: 2.66 мп; 0,88 мп: 2.75 мп: 11,02 мп і 6,83 мп; земельна ділянка в межах розташування вигрібної ями та за її межами для обслуговування S - 0,0014 га, з такими розмірами по периметру: 5.03мп; 2,78мп; 5,05мп і 2,92 мп; - в особисту власність [PERSON] виділити 1/2 частку (50%) земельної ділянки, площею S - 0,0411 га. з такими розмірами по периметру: 8,03 мп; 4.53 мп; 6,83 мп; 11,02 мп; 34,79 мп; 10,65 мп; 47.43 мп; 5,05 мп і 2,78 мп; - в особисту власність [PERSON] виділити 1/2 частку (50%) земельної ділянки, площею S - 0,0411 га, з такими розмірами по периметру: 6,86 мп; 50,09 мп; 9,28 мп; 34,79 мп; 2,75 мп; 0,88 мп; 2.66 мп; 4.34 мп; 2.66 мп; 0.88 мп; 2.80 мп; 11,05 мп; 6.34 мп; 4.53 мп. При цьому представник відповідача у відзиві вказує про те, що [PERSON] частково визнає позовні вимоги та не погоджується із варіантом розподілу майна у новій редакції позову, а просить вирішити спір шляхом поділу, вказаного у попередній редакції позовної заяви, оскільки саме такий порядок користування будинком і був встановлений сторонами до розгляду справи по суті. Вказує, що саме відповідач проживав на першому поверсі будинку, де зараз проживає його син, а позивачка займала мансардне приміщення. Саме такий порядок розподілу пропонувався позивачці у мировій угоді, однак із виплатою грошової компенсації частинами. Зауважує, що присудження одному із подружжя грошової компенсації замість його частки у праві спільної сумісної власності на майно, допускається лише за його згодою і можливе лише за умови попереднього внесення другим із подружжя відповідної грошової суми на депозитний рахунок суду. Посилається при цьому на висновки, викладені Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 08 лютого 2022 року у справ № 209/3085/20 (провадження № 14-182цс21). Також звертає увагу суду і на те, що факт відсутності у відповідача коштів на одномоментну виплату компенсації не впливає на можливість такого присудження, а згода відповідача на виплату грошової компенсації позивачу, право власності якого на частку у праві спільної сумісної власності припиняється - не є обов`язковою. Просить суд врахувати, що доказів внесення на депозитний рахунок грошової компенсації у розмірі 112\~661,00 грн позивачкою не надано, а відповідач не погоджується на отримання такої компенсації. Також заперечує щодо стягнення із відповідача вартості будівельних робіт по переобладнанню будинку, оскільки такі мають бути проведені обома співвласниками як спільно, так і окремо. Щодо заявлених витрат на вчинення нотаріальної дії, у розмірі 6\~985 грн. вказує, що такі не стосуються справи, а тому не можуть бути стягнені із відповідача. Інші ж заявлені витрати повинні бути покладені на обидві сторони, з визначенням рівних часток. Процесуальні дії у справі, заяви, клопотання учасників справи. Вказана справа за вищезазначеною позовною заявою, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.10.2021, передана на розгляд судді Асташева С.А. (а.с.32-33). Ухвалою судді Садігрського районного суду м. Чернівці Асташева С.А. від 06.10.2021 у задоволенні заяви [PERSON] про зменшення розміру судового збору відмовлено та у зв`язку із несплатою повної суми судового збору позовну заяву про поділ майна, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя - залишено без руху (а.с. 34-35). Після усунення встановлених недоліків, сплати судового збору, ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці від 19.10.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 03 листопада 2021 року (а.с.40). В подальшому підготовче засідання у справі відкладалося, у зв`язку із заявленими сторонами клопотаннями та їх неявкою. Ухвалою суду від 19.05.2022 задоволено клопотання [PERSON] та призначено по справі комплексну будівельно-технічну та землевпорядну експертизу, на вирішення якої поставлено ряд питань. Також вказаною ухвалою суду провадження по справі № 726/1658/21 на час проведення експертизи зупинено (а.с.59-60). 06.07.2022 ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці поновлено провадження по справі для вирішення клопотання експерта (а.с.71). Ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці від 07.07.2022 вирішено клопотання експерта та знову зупинено провадження у справі на час проведення експертизи (а.с.74-75). 30.01.2023 на адресу суду надійшов Висновок експерта за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи, призначеної ухвалою Садгірського районного суду м. Чернівці від 19.05.2022 (а.с. 84-131). Ухвалою суду від 01.02.2023 провадження у справі поновлено та призначено до підготовчого судового засідання на 06 лютого 2023 року (а.с. 132). Підготовче провадження по справі № 726/1658/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя закрито та справу призначено до розгляду по суті, ухвалою суду від 05.06.2023. Позиція сторін у судовому засіданні. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] підтримали заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просили позовну заяву (у новій редакції) задовольнити, з підстав у ній зазначених. Взяти до уваги дані висновку експерта та виділити належним чином позивачці та відповідачу відповідні частики у житловому будинку та земельній ділянці. Разом з тим, пояснили, що змінили позовні вимоги, так як в останній спробі укласти мирову угоду [PERSON] повідомив, що не має змоги виплатити суму компенсації різниці часток та не йшов на різні запропоновані умови. Таким чином просили передати у власність позивачки більшу частину, а вона погоджується виплатити компенсацію відповідачу. За такого варіанту поділу, відповідним чином просили поділити і земельну ділянку. При цьому [PERSON] повідомила суду і те, що вони із відповідачем жили разом і будинку як під час шлюбу, так і після його розірвання. Проживали в окремих кімнатах. Зауважила, що фактично спала на другому поверсі, а відповідач жив на першому поверсі. Однак кухня є лише на першому поверсі, а тому вона користувалася і першим поверхом будинку. На уточнююче запитання представника відповідача сказала, що як суд визначить виплатити їй компенсацію, то вона і виплатить. Зауважує, о визначальним при поділі будинку в натурі є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість поділу будинку відповідно до часток співвласників. Захисник долучила також документи на підтвердження понесених витрат у справі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак у підготовчому засіданні заявив про участь у справі представника. Його представник [PERSON] вважала за можливе провести розгляд справи за його відсутності. Підтримала доводи викладені у відзиві на позовну заяву у новій редакції. Звернула увагу суду на відсутність згоди відповідача на отримання грошової компенсації. Також вказала на передчасність позовних вимог щодо стягнення витрат на переобладнання. Заперечила і заявлені вимоги щодо стягнення судових витрат, в частині витрат за нотаріальні дії, а решту просила покласти на обидві сторони, з визначенням рівних часток для кожної із них. Суд, заслухавши позицію сторін, дослідивши матеріали справи, письмові докази, представлені сторонами на виконання вимог ст. ст. 76, 81 ЦПК України, які вони вважають достатніми для обґрунтування і заперечення позовних вимог та з`ясувавши фактичні обставини справи, приходить до наступного висновку. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Так судом встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували у шлюбі, який зареєстрований 24 грудня 1994 року, актовий запис № 11, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 24 грудня 1994 року (а.с.10). Рішенням Садгірського районного суду м. Чернівці від 25.08.2021, у справі № 726/1173/21, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Рішення набрало законної сили 24.09.2021 (а.с.11). Також судом встановлено, що за адресою; [ADDRESS] зареєстровані та проживають: [PERSON] з 25.01.2013, [PERSON] та її син [PERSON] з 04.09.2007, згідно даних Довідки про склад осіб, місце проживання яких зареєстроване у житловому будинку № 294119 від 05.04.2021 (а.с.9). Згідно даних Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 26.09.2005, на підставі рішення виконавчого комітету міської ради № 654/14 від 23.08.2005 [PERSON] на праві власності належить житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, що за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 244,4 кв.м, житловою площею 98,1 кв.м., будинок складається з 4 житлових кімнат (а.с.18). Також долучено Витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 8461158, виданий Чернівецьким міським комунальним бюро технічної інвентаризації 27.09.2005 щодо реєстрації права власності на житловий будинок за [PERSON] (а.с.20). Згідно даних Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 36167491 від 09.04.2015, за [PERSON] 09.04.2015 зареєстровано право власності на вищевказаний житловий будинок, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 616958273101, номер запису про право власності: 9345434 (а.с.19). Згідно даних Довідки про надання інформаційно-консультативних послуг від 09.09.2021 оціночна вартість вказаного житлового будинку становить 2\~201 544 грн. (а.с.23). Суду надано копію Технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , згідно якого житловий будинок літ.А загальною площею 244,4 кв.м., житловою площею 98.10 кв. м., складається із цокольного та 1 поверху (а.с.12 -17). Крім того судом встановлено, що згідно даних Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧВ № 2089262, виданого 29 грудня 2004 року, [PERSON] на підставі рішення 25 сесії IV скликання Чернівецької міської ради від 30.09.2004 № 546, належить на праві власності земельна ділянка 0,1000 га у межах згідно з планом за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення6 для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель, кадастровий номер земельної ділянки 7310136900:55:001:007 (а.с.21). Згідно даних Довідки про надання інформаційно-консультативних послуг від 09.09.2021 оціночна вартість вказаної земельної ділянки становить 179\~804 грн. (а.с.22). Також за клопотанням позивачки судом отримано висновок експерта № 221 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи згідно якого: 1. Наявна можливість поділу/розподілу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , на дві ізольовані частини, у співвідношенні часток співвласників близькому до , у відповідності до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва за варіантом значеним в питанні поставленому на вирішення експертизи, з відхиленнями щодо площ окремих приміщень та частин приміщень що надаються співвласникам (відхилення від запропонованого варіанту поділу пов`язані з невідповідності фактичного планування та планування відображеного в матеріалах з технічної інвентаризації приміщення поз. 1-10 (1-10/1, 1-10/2, 1-10/3) та з необхідністю забезпечення доступу до сходової клітини в приміщенні поз. 1-1 в частині що надається у власність позивачці (першого співвласника), а також необхідністю надання доступу обидвох співвласників до колодязя розташованого в приміщенні поз. III (див. додатки арк. 40, 41): -\~позивачці (першому\~співвласнику) в житловому будинку літ. А пропонується надати: на цокольному\~поверсі - поз. ІІ комора площею 19,70 кв.м., частину поз. III сходова клітина площею 18,30 кв.м. (13,70 кв.м. - для забезпечення доступу двох співвласників до колодязя); на першому\~поверсі - частину поз. 1-1 сходова клітина площею 12,20 кв.м. (9,40 кв.м.- для забезпечення можливості виходу на цокольний та мансардний поверхи), поз. 1-6 вхід в підвал (сходова клітина) площею 1,20 кв.м.; на мансардному\~поверсі - поз. 1-7 - 1-11 загальною площею 77,40 кв.м., житловою площею 52,00 кв.м. (загальна та житлова площа мансардного поверху згідно фактичного планування станом на час проведення експертизи); ганок перед входом в приміщення поз. 1-1; Доля першого співвласника - позивачки на 112661,50 грн. менше ідеальної частки, реальна частка в ринковій вартості будинковолодіння - близько 47%. -відповідачу (другому\~співвласнику) в житловому будинку літ. А пропонується: на цокольному\~поверсі - поз. І гараж площею 37,70 кв.м., частини поз. ІІІ сходова клітина площею 18,30 кв.м. (4,00 кв.м. - для забезпечення доступу двох співвласників до колодязя); на першому\~поверсі - частини поз. 1-1 сходова клітина площею 12,20 кв.м. (2,80 кв.м. - з можливістю виходу в інші приміщення першого поверху), поз. 1-2 житлова кімната площею 39,00 кв.м., поз. 1-3 веранда площею 11,50 кв.м., поз. 1-4 кухня площею 20,40 кв.м. поз. 1-5 санвузол площею 6,50 кв. м.; ганок перед входом в приміщення поз. 1-3. Доля другого співвласника - відповідача на 112661,50 грн. більше ідеальної частки, реальна частка в ринковій вартості будинковолодіння - близько 53%. Для реалізації зазначеного варіанту поділу/розподілу в житловому будинку необхідно провести наступний перелік робіт по його переплануванню, що не потребують оформлення документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, а саме: Спільно співвласникам необхідно: - в приміщенні поз. ІІІ влаштувати перегородку розділивши дане приміщення на два (поз. IIІ1 - площею 13,70 м2 (площа новоствореного приміщення розрахована до центральної осі новоствореної перегородки) та поз. IIІ2 - площею 4,60 м2; - в приміщенні поз. 1-1 влаштувати перегородку розділивши дане приміщення на два (поз. 1-11 - площею 9,40 м2 та поз. 1-12\~ - площею 2,80 м2; - розділити мережі енергоносіїв та їх облік, а також систему опалення; Першому співвласнику рекомендується: - замінити функціональне призначення приміщення поз. 1-10/3 з житлової кімнати на кухню/їдальню, обладнавши відповідними мережами та приладами; - привести віконні пройми та їх заповнення у відповідність до державних будівельних норм; - виконати оздоблення новостворених поверхонь, а також облаштування підлог окремих приміщень. Другому співвласнику рекомендується: - привести віконні пройми та їх заповнення у відповідність до державних будівельних норм; - виконати оздоблення новостворених поверхонь, а також облаштування підлог окремих приміщень. Вартість будівельних робіт, які необхідно провести в житловому будинку з по [ADDRESS] , а саме спрямованих на відокремлення новостворюваних квартир, з урахуванням опосередкованої вартості матеріалів, виробів та конструкцій, необхідних для їх проведення, без врахування робіт з влаштування або переобладнання інженерних мереж для здійснення розділу енергоносіїв, визначена станом на час проведення експертизи, становить: 11 732,44 грн., в т.ч. ПДВ 1 955,41 грн. Експертом пропонується два варіанти поділу/розподілу земельної ділянки яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 7310136900:55:001:0007 згідно координат поворотних точок меж, площею 0,1000 га, виходячи з того щоб кожному із співвласників було виділено частину земельної ділянки в особисту власність, а частина земельної ділянки залишиться у їх спільній частковій власності, згідно першого\~варіанту - в`їзд/виїзд на територію двору будинковолодіння належить облаштувати обидвох співвласникам з [ADDRESS] , а згідно другого варіанту в`їзд/виїзд на територію двору будинковолодіння для першого співвласника (позивачки) належить облаштувати з [ADDRESS] , а для другого співвласника (відповідача) - з проїзду зазначеного в державному акті (по межі від Б до В); За «Проектом розподілу (1 варіант): -\~залишається в\~спільному користуванні\~співвласників земельна\~ділянка площею\~0,0242\~га,\~а саме:\~земельна ділянка\~в межах\~розташування житлового\~будинку і\~вигрібної ями\~та на\~відстань 1\~м за\~їх межами\~для обслуговування,\~а також\~земельна ділянка\~для в`їзду/виїзду\~в глибину\~двору,\~з наступними\~розмірами по\~периметру:\~4,00\~мп;\~4,66\~мп;\~6,83\~мп;\~6,34\~мп;\~11,05\~мп;\~2,08\~мп;\~0,88\~мп;\~2,\~66\~мп;\~4,34\~мп;\~2,\~66\~мп;\~0,\~88\~мп;\~2,\~75\~мп;\~ 5,41\~мп; 5,15 мп і 17,91 мп; - у власність першого співвласника (позивачки) (50%) земельної ділянки, пропонується падати земельні ділянки сумарною площею 0,0379 га, в т.м.: S - 0,0032 га, з наступними розмірами по периметру: 6,91 мп; 4.53 мп; 6,83 мп і 4,66 мп; S - 0,0347 га, з наступними розмірами по периметру: 2,15 мп; 17,91 мп; 5,15 мп; 4,19 мп; 26,55 мп; 10,59 мп і 50,35 мп. - у власність другого співвласника (відповідача) (50%) земельної ділянки, пропонується надати земельну ділянку площе S - 0,0379 га, з наступними розмірами по периметру: 6,86 мп; 50,09 мп; 9,34 мп; 26,55 мп; 4,19 мп; 5,41 мп; 2,75 мп; 0,88 мп; 2,66 мп; 4,34 мп; 2,66 мп; 0,88 мп; 2,80 мп; 11,05 мп; 6,34 мп i 4,53 мп. За «Проектом розподілу (2 варіант): - залишаються в спільному користуванні співвласників земельні ділянки сумарною площею 0,0178 га, а саме: земельна ділянка в межах розташування житлового будинку та на відстань 1 м за його межами для обслуговування S - 0,0164 га, з наступними розмірами по периметру: 6,34 мп; 11,05 мп; 2,80 мп; 0,88 мп; 2,66 мп; 4,34ммп; 2,66 мп; 0,88 мп; 2,75 мп; 11,02 мп і 6,83 мп; земельна ділянка в межах розташування вигрібної ями та за її межами для обслуговування S - 0,0014 га, з наступними розмірами по периметру: 5,03 мп; 2,78 мп; 5,05 мп і 2,92 мп; - у власність першого співвласника (позивачки) (50%) земельної ділянки, пропонується надати земельну ділянку площею S - 0,0411 га, з наступними розмірами по периметру: 8,03 мп; 4,53 мп; 6,83 мп; 11,02 мп; 34,79 мп; 10,65 мп; 47,43 мп; 5,05 мп і 2,78 мп; - у власність другого співвласника (відповідача) (50%) земельної ділянки, пропонується надати земельну ділянку площею S - 0,0411 га, з наступними розмірами по периметру: 6,86 мп; 50,09 мп; 9,28 мп; 34,79 мп; 2,75 мп; 0,88 мп; 2,66 мп; 4,34 мп; 2,6б мп; 0,88 мп; 2,80 мп; 11,05 мп; 6,34 мп і 4,53 мп. Норми права, які застосував суд. В силу ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів . В силу ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 статті 60 СК України передбачено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Тлумачення статті 61 СК України свідчить, що спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу, можуть бути будь-які види майна, за винятком тих, які згідно із законом не можуть їм належати (виключені з цивільного обороту), незалежно від того, на ім`я кого з подружжя вони були набуті. Здійснення подружжям права спільної сумісної власності регламентується статтею 63 СК України, згідно з якою дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Відповідно до ст.68 СК України, розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу. Розпоряджання майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності, після розірвання шлюбу здійснюється співвласниками виключно за взаємною згодою, відповідно до цивільного кодексу. Згідно положень ст.69 СК України дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить їм на праві спільної сумісної власності, незалежно від розірвання шлюбу. Відповідно до частини першої статті 70 СК України у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, здійснюється шляхом виділення його в натурі, а у разі неподільності присуджується одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними (частини перша, друга статті 71 СК України), або реалізується через виплату грошової чи іншої матеріальної компенсації вартості його частки (частина друга статті 364 ЦК України). Згідно ст. 368 ЦК України передбачено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності (ч. ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України). Виходячи зі змісту пунктів 22, 23, 29 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року за № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» роз`яснено, що поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. При цьому,\~ст.\~372\~ЦК України\~передбачено,\~що майно,\~що є\~у спільній\~сумісній власності,\~може бути\~поділене між\~співвласниками за\~домовленістю між\~ними,\~крім випадків,\~установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Відповідно до\~ст.\~370\~ЦК України\~співвласники мають\~право на\~виділ у\~натурі частки\~із майна,\~що є\~у спільній\~власності,\~крім випадків,\~установлених законом.\~У разі\~виділу частки\~із майна,\~що є\~у спільній\~сумісній власності,\~вважається,\~що частки\~кожного із\~співвласників у\~праві спільної\~сумісної власності\~є рівними,\~якщо інше\~не встановлено\~домовленістю між\~ними,\~законом або\~рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу. Якщо виділ\~у натурі\~частки із\~спільного майна\~не допускається\~згідно із\~законом або\~є неможливим\~(частина\~друга статті\~183\~цього Кодексу),\~співвласник,\~який бажає\~виділу,\~має право\~на одержання\~від інших\~співвласників грошової\~або іншої\~матеріальної компенсації\~вартості його\~частки.\~Компенсація співвласникові\~може бути\~надана лише\~за його\~згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання (ст. 364 ЦК України). Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно з роз`ясненнями, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року № 7, при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Зазначене правило стосується також поділу майна, що є у спільній сумісній власності. Як врегульовано п. 1.3 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України № 55 від 18.06.2007, поділ та виділ частки в натурі здійснюється відповідно до законодавства з наданням Висновку щодо технічної можливості поділу об`єкта нерухомого майна, або Висновку щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна. Згідно з положеннями частини першою статті 81, частини третьої статті 116 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності; приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування. Відповідно до частини першої статті 377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Частиною першою статті 120 ЗК України передбачено, що у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Частиною четвертою статті 120 ЗК України визначено, що при переході права власності на будівлю та споруду до кількох осіб право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі та споруди, якщо інше не передбачено у договорі відчуження будівлі і споруди. У пункті 18-2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» (зі змінами, внесеними згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України від 19 березня 2010 року № 2) судам роз`яснено, що відповідно до положень статей 81, 116 ЗК України окрема земельна ділянка, земельна ділянка, одержана громадянином в період шлюбу в приватну власність шляхом приватизації, є його особистою приватною власністю, а не спільною сумісною власністю подружжя, оскільки йдеться не про майно, нажите подружжям у шлюбі, а про одержану громадянином частку із земельного фонду. Якщо на такій земельній ділянці знаходиться будинок, будівля, споруда, що є спільною сумісною власністю подружжя, то у разі поділу будинку, будівлі, споруди між подружжям та виділу конкретної частини будинку, будівлі, споруди до особи, яка не мала права власності чи користування земельною ділянкою переходить це право у розмірі частки права власності у спільному майні будинку, будівлі, споруди у відповідності до статті 120 ЗК України, статті 377 ЦК України. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 09 грудня 2015 року № 6-814цс15. Мотиви з яких виходить суд та оцінка суду. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі, спільно вели господарство, мали взаємні права та обов`язки. Відповідно до Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 26.09.2005, виданого на підставі рішення виконавчого комітету міської ради № 654/14 від 23.08.2005, [PERSON] на праві власності належить житловий будинок з належними до нього будівлями та спорудами, що за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 244,4 кв.м, житловою площею 98,1 кв.м., право власності на який в подальшому було зареєстровано. Крім того судом встановлено, що згідно даних Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЧВ № 2089262, виданого 29 грудня 2004 року, [PERSON] на підставі рішення 25 сесії IV скликання Чернівецької міської ради від 30.09.2004 № 546, належить на праві власності земельна ділянка 0,1000 га у межах згідно з планом за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення6 для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель, кадастровий номер земельної ділянки 7310136900:55:001:007. Вказане майно, яке позивач просила поділити, є спільною сумісною власністю подружжя, частки сторін у якій є рівними. Належність такого майна до спільної сумісної власності не спростовано відповідачем. Судом встановлено, що сторони в добровільному порядку не дійшли згоди з приводу можливого варіанту поділу майна. Згідно отриманого судом Висновку експерта за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи № 221, складеного судовим експертом СП «Західно-Український Експертно-Консулььаьтивний Центр» Ощипко О.О. 31 листопада 2022 року 27 січня 2023 року, вказано про наявну можливість поділу/розподілу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , на дві ізольовані частини, у співвідношенні часток співвласників близькому до , у відповідності до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва за варіантом значеним в питанні поставленому на вирішення експертизи, з відхиленнями щодо площ окремих приміщень та частин приміщень що надаються співвласникам (відхилення від запропонованого варіанту поділу пов`язані з невідповідності фактичного планування та планування відображеного в матеріалах з технічної інвентаризації приміщення поз. 1-10 (1-10/1, 1-10/2, 1-10/3) та з необхідністю забезпечення доступу до сходової клітини в приміщенні поз. 1-1 в частині що надається у власність позивачці (першого співвласника), а також необхідністю надання доступу обидвох співвласників до колодязя розташованого в приміщенні поз. III (див. додатки арк. 40, 41). Тобто, у своєму висновку судовий експерт запропонував варіант поділу вказаного нерухомого майна в частках, близьких до ідеальних, відступивши від рівності часток. Також експерт запропонував два варіанти поділу/розподілу земельної ділянки, під будинком, кадастровий номер 7310136900:55:001:0007. При цьому, позивач спочатку погодилася на виділ їй майна, як першому співвласнику, що відповідає 47% реальної частки в ринковій вартості будинковолодіння та, що на 112\~661, 50 грн. менше ідеальної частки. Однак пізніше змінила позовні вимоги, погодившись на виділ їй майна як для другого співвласника, що відповідає 53% реальної частки в ринковій вартості будинковолодіння та, що на 112\~661, 50 грн. більше ідеальної частки, погодившись при цьому виплатити відповідачу компенсацію вартості його частки. Разом із тим, відповідач у відзиві на позовну заяву у новій редакції, категорично вказує про те, що не погоджується на отримання грошової компенсації та просить врахувати і те, що позивачем не внесено на депозитний рахунок вказаної суми. Крім того, відповідач звертає увагу суду і на те, що погоджується із першим варіантом поділу, що був запропонований позивачкою, за яким йому переходить майно у власність як другому співласнику, що відповідає 53% реальної частки в ринковій вартості будинковолодіння. При цьому суд враховує і те, що саме такий варіант поділу де позивачці виділяється майно, як першому співвласнику (47% реальної частки), а відповідачу, як другому (53% реальної частки), відповідає фактично встановленому порядку користуванню будинку до позову. Суд також бере до уваги і те, що за поясненнями сторін на першому поверсі будинку наразі проживає син відповідача із сім`єю. Обраний варіант поділу майна повинен відповідати принципу процесуальної економії і забезпечувати досягнення мети правосуддя. Аналіз статті 71 СК України дає підстави для висновку про те, що при вирішенні спору про поділ майна, суд може не погодитись із запропонованим варіантом поділу такого майна та провести його поділ у інший спосіб, враховуючи інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставин, що мають істотне значення. Таким чином, обрання судом при вирішенні спору варіанту поділу майна подружжя, при наявності вимоги про його поділ, відмінного від того, про який просив позивач, не може бути розцінене як вихід судом за межі позовних вимог, оскільки позовна вимога - це поділ майна подружжя і вона є незмінною при будь-якому варіанті його поділу. Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 615/1364/16-ц, від 17 серпня 2022 року у справі № 522/8676/20. Визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. На цьому наголосив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 286/3653/18. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 вказала про те, що якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою (абзаци перший і другий частини другої статті 364 ЦК України). Крім того, Велика Палата Верховного Суду зауважила, що приписи частин четвертої та п`ятої статті 71 СК України і статті 365 ЦК України з урахуванням принципу розумності (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК Украйни) треба розуміти так: (а) правила про необхідність попереднього внесення коштів на депозитний рахунок суду стосуються тих випадків, коли позивач (один із подружжя чи колишній чоловік, колишня дружина) згідно зі статтею 365 ЦК України заявив вимогу про припинення права відповідача на частку у спільній власності (такі кошти забезпечують отримання відповідачем грошової компенсації); (б) якщо позивач (один із подружжя чи колишній чоловік, колишня дружина) таку вимогу не заявив (а вимагає, наприклад, поділити неподільну річ шляхом виділення її у власність відповідача та стягнення з нього грошової компенсації замість частки позивача у праві спільної сумісної власності на цю річ), то підстави для внесення ним відповідної суми коштів на депозитний рахунок суду відсутні. Також у постанову вказано про те, що факт відсутності у відповідача коштів для одномоментної виплати компенсації позивачеві сам по собі не може бути ознакою надмірності тягаря з такої виплати. Якщо у цього відповідача будуть відсутні кошти, зокрема регулярні доходи, для реального виконання рішення суду, за яким на користь позивача треба виплатити компенсацію, то під час виконавчого провадження виконавець може звернути стягнення на майно відповідача, у тому числі на присуджену йому річ (стаття 56 Закону України «Про виконавче провадження»). Виручені від реалізації кошти спрямовуються на задоволення вимог стягувача, сплату виконавчого збору, відшкодування витрат виконавчого провадження тощо. Таким чином, згода відповідача на виплату грошової компенсації позивачеві, право власності якого на частку у праві спільної сумісної власності припиняється, не є обов`язковою. За змістом частини четвертої статті 71 СК України згоду на отримання такої компенсації замість частки у праві спільної сумісної власності на майно при його поділі має надати той із подружжя, на чию користь таку компенсацію присуджує суд. Таким чином враховуючи те, що відповідач не надав своєї згоди на компенсацію йому вартості частки, а позивачка при подачі позову до суду погоджувалася на таку компенсацію, однак змінила позовні вимоги через відсутність коштів у відповідача на оплату такої суми, суд приходить до висновку, що житловий будинок слід поділити наступним чином: позивачці виділити майно, як першому співвласнику, згідно експертизи, що відповідає 47% реальної частки в ринковій вартості будинковолодіння, а відповідачу виділити майно, як для другого співвласника, що відповідає 53% реальної частки в ринковій вартості будинковолодіння. Слід зазначити, що такий поділ майна, як на думку суду, буде справедливим, таким, що відповідає позиції кожної із сторін щодо запропонованого нею варіанту поділу та майновому інтересу, враховуючи вартість майна щодо рівності прав осіб, порядку користування майном до подачі позову до суду. Враховуючи зазначені вище у рішенні норми права, а також те, що у кожного із подружжя, який має частку у спільно набутому будинку, у такій самій частці виникає й право власності на земельну ділянку, необхідну для обслуговування будинку, суд дійшов висновку про необхідність поділу земельної ділянки кадастровий номер 7310136900:55:001:0007, цільове призначення для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , загальною площею 0,1000 га згідно з 2 варіантом проєкту розподілу, з яким погодилися обидві сторони, відповідно до визначених часткок у будинковолодінні. Що стосується позовних вимог [PERSON] щодо стягнення із відповідача вартості будівельних робіт, які слід провести для переобладнання будинку на дві ізольовані частини, то суд вважає їх такими, що до задоволення не підлягають. Згідно даних отриманого висновку експерта, на основі якого буде здійснено поділ майна необхідно провести ряд будівельних робіт на суму 11\~732,44 грн., однак вказано які саме роботи мають бути здійснені та ким саме. Тобто такі роботи мають бути проведені обома співвласниками та їх вартість визначена орієнтовно і дійсна на час проведення експертизи. Більше того такі роботи наразі не виконані та позивач не зобов`язується їх провести самостійно. Вирішення питання щодо судових витрат у справі. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно ч.1, п.3, ч.2 ч.10 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві - пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Відповідно до п.2 ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. У зв`язку з викладеним, підлягають до розподілу між сторонами, заявлені позивачкою понесені і документально підтверджені витрати: - на оплату судового збору у розмірі 11\~350 гривень 00 копійок (а.с. 1, 38); - на проведення оцінки майна для сплати судового збору у розмірі 1 600 гривень 00 копійок; - на проведення експертизи у справі 13 772 гривні 00 копійок, що в загальному становить 26\~722 гривні 00 копійок, які зважаючи на часткове задоволення позовних вимог слід покласти на сторони порівну (з визначенням рівних часток для кожної із сторін). Таким чином суд стягує з відповідача [PERSON] на користь позивачки [PERSON] понесені нею документально підтверджені витрати у справі у розмірі 13\~361 гривню 00 копійок. При цьому суд відмовляє у задоволенні вимог позивачки про стягнення із відповідача на її користь, понесених нею витрат у розмірі 6\~985 гривень 00 копійок, що є нотаріальною платою, так як не підтверджено їх зв`язок із розглядом справи. Що стосується заявлених позивачкою витрат на правову допомогу, суд виходить із наступного. Відповідно до п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Згідно ч.1-4 ст.137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Таким чином обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до ч.8 ст.141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. Позивачкою та її представником заявлено до стягнення із відповідача 13\~083 грн. витрат на правову допомогу та надано на їх підтвердження договір про надання правової допомоги від 08 вересня 2021 року укладений між ними та Акт про виконані роботи від 15 червня 2023 року, у якому вказано про те, що на надання правової допомоги затрачено 11 годин часу, а оплата за одну годину становить 1\~189 грн. 50 коп. Також зазначено, що кошти у сумі 13\~083 грн. станом на 15.06.2023 [PERSON] сплатила. Відповідно до даних Акту про виконані послуги по наданню професійної правничої допомоги: загальна вартість виконаних робіт та робіт становить 13 083 гривні та складається з наступного: - складання позовної заяви 3 год., що становить 3\~567 грн.; - складання позовної заяви у новій редакції після проведення експертизи 3 год., що становить 2 379 грн.; - складання позовної заяви у новій редакції у зв`язку із зміною позовних вимог 2 год., що становить 2 379 грн.; - участь у судових засіданнях 4 год., що становить 4\~758 грн. Таким чином, визначаючи розмір до стягнення понесених витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує, категорію складності справи, обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, час, витрачений адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), факт часткового задоволення позовних вимог і в такому випадку вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки витрати на професійну правничу допомогу в сумі 6\~541,50 грн., що становить половину заявленого розміру.

Outcome: partial