Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-15 00:00:00

Позивач акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення суми боргу 29946.51 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву б/н від 15.12.2010 року. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами», складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у заяві. \~ \~ \~ \~Заявою відповідача підтверджується той факт, що він був повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «Приватбанк», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. \~ \~ \~ \~АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених договором та в межах встановленого кредиту. Відповідач не надав своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості, в зв`язку з чим станом на 22.02.2023 року утворилась заборгованість в розмірі 29946.51 грн., яка складається з: - 25232,87 грн.\~заборгованість за тілом кредиту; -4713.64 грн.\~заборгованість за нарахованими відсотками. \~ \~ \~ \~На підставі наведеного, позивач просив суд стягнути заборгованість в розмірі 29946.51 грн. та судові витрати в розмірі 2684,00 грн. Відповідач та її представник адвокат, [PERSON] , надали відзив на позовну заяву, в якій зазначили, що вважають за\~необхідне просити\~суд відмовити\~у задоволенні\~позовних вимог\~через наступне. Відповідач не підписувала ніяких Умов та правил, Тарифів, які встановлювали пеню та відсотки за користування кредитними коштами. Таким чином, в разі укладення договору, кредитного договору, проценти за користування позиченими коштами та міра відповідальності кредитора, поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких, визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких, визначаються сторонами в самому договорі). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, прохає крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути з відповідача також, заборгованість за відсотками. Умови та правила, Тарифи АТ КБ «ПриватБанк», не підписувалися відповідачем. З урахуванням позиції Великої Палати Верховного Суду, яка викладена у постанові від 03 липня 2019 у справі № 342/180/17 та стосується необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, пересічний споживач банківських послуг, з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права, бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг, це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує, як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Відповідач поклала на свій рахунок коштів більше, ніж зняла або витратила. Відповідно до наданої позивачем виписки за період з 03.05.2011 року по 21.04.2023 року, відповідач періодично погашала заборгованість. За цей період відповідачем було знято коштів в сумі 50167,02 грн., внесено на картковий рахунок 54772,41 грн., заборгованість складала - 4605,39 грн. Таким чином, відповідач повернула фактично отримані кредитні кошти, про що додані відповідні розрахунки. При цьому, банк самовільно списував кошти, у якості самостійного списання банком відсотків та пені, які були включені до тіла кредиту. Крім того, суму коштів, які вносила відповідач, з метою повернення отриманих кредитних коштів, банк неправомірно зараховував на погашення пені, комісії та відсотків, на прострочену заборгованість. Наявний в матеріалах справи розрахунок заборгованості позичальника, є аналітичним документом банку, складений в односторонньому порядку і не погоджений з відповідачем, тому не є безспірним доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру боргу. Належних і допустимих доказів заборгованості у відповідача, у розумінні положень ст.9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», позивач, при наявності процесуальної можливості, не надав. Також, позивачем не долучено жодного доказу, що, змінивши умови кредитування, в тому числі щодо нарахування процентів, у розмірі, встановленому Банком, він повідомив про це відповідача, а остання погодилася з таким розміром. Враховуючи викладене, можна дійти до висновку, що стороною позивача не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність заборгованості відповідача перед позивачем. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить суд розглядати справу за відсутністю представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі. \~ \~ \~ \~Відповідач та її представник адвокат, [PERSON] , в судове засідання не з`явилися, до засідання надали суду заяву про розгляд справи, у їх відсутність. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо відповідно до положень цього\~Кодексу,\~розгляд справи здійснюється судом, за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 04 квітня 2023 року відкрито провадження по справі. \~ \~ \~ \~Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 15.12.2010 року. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява, разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами», складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, про що свідчить підпис відповідача у заяві. \~ \~ \~ \~На підтвердження умов надання кредиту відповідачу та порушення зобов`язання останнім позивач надав суду анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку, витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна": "Універсальна, 30 днів пільгового періоду", витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, розрахунок заборгованості, довідку про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти, оформленої на відповідача (договір б/н), згідно якого відбувся старт карткового рахунку і був встановлений кредитний ліміт, який у подальшому банком був змінений; довідка з інформацією про надані відповідачу кредитні картки. \~ \~ \~ \~Згідно з наданим банком розрахунком, у відповідача [PERSON] станом на 22.02.2023 року виникла заборгованість за кредитним договором б/н від 15.12.2010 року в розмірі 29946,51 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту 25232,87 грн. заборгованість за простроченими відсотками 4713,64 грн. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 207\~ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~ За змістом ст. ст.\~626, 628 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. \~ \~ \~ \~ Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~ Позивач посилається на те, що умови кредитного договору, укладеного між ним та відповідачем, визначені в Умовах та правилах наданнях банківських послуг в ПриватБанку, а також у витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна". \~ \~ \~ \~ При укладанні договору сторони керувалися ч. 1ст. 634\~ЦК України, згідно з якою договором приєднання є договір, умови якого встановлено однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, друга сторона не може запропонувати свої умови договору. \~ \~ \~ \~ У даному випадку застосування конструкції договору приєднання його умови розробляв\~АТ КБ "ПриватБанк". Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст\~статей 633,634 ЦК України можна\~вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. \~ \~ \~ \~Стаття 1054 ЦК України передбачає, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст. 1055 ЦК України). \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 ст. 1048\~ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~ Згідно з ч. 1ст. 1049\~ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів, від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. \~ \~ \~ \~ За положеннями ст.1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~ Таким чином, в разі укладення кредитного договору, проценти за користування позиченими коштами та неустойка, поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких, визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких, визначаються сторонами в самому договорі). \~ \~ \~ \~ У долученій заяві-анкеті позичальника, процентна ставка не зазначена. \~ \~ \~ \~ Згідно зі ст. 610\~ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання, за даним договором. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. 526\~ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~ З долучених до позовної заяви розрахунків заборгованості за договором N б/н від 15.12.2010 року, виписки по рахунку за період з 01.06.2015 року по 30.06.2019 року вбачається, що відповідач отримував кошти, з кредитної картки. \~ \~ \~ \~ АТ КБ "ПриватБанк", обґрунтовуючи право вимоги в частині нарахування процентів, в тому числі їх розмір і порядок нарахування, крім самого розрахунку кредитної заборгованості, за договором, посилався на Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт "Універсальна": "Універсальна, 30 днів пільгового періоду", "Універсальна, 55 днів пільгового періоду", "Універсальна Contract", "Універсальна Gold" та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, розміщені на його сайті. \~ \~ \~ \~ При цьому, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Витяг з Тарифів та Витяг з Умов розумів відповідач та ознайомився й погодився з ними, підписуючи заяву-анкету про приєднання до умов та Правил надання банківських послуг ПриватБанку, а також те, що вказані документи, на момент отримання відповідачем кредитних коштів, взагалі містили умови, зокрема й щодо підстав нарахування, розміру та порядку сплати процентів та пені. \~ \~ \~ \~ Крім того, витяг з Тарифів містить умови щодо карток "Універсальна, 30 днів пільгового періоду", "Універсальна, 55 днів пільгового періоду", "Універсальна Contract", "Універсальна Gold", тому не можливо встановити, який саме тариф собі обрав і на який погодився відповідач, та якою карткою користувався. \~ \~ \~ \~ Позивач, хоча і долучає довідку з інформацією про надані кредитні картки відповідачу, однак в ній відсутні дані про те, якими саме ці кратки були і відповідно яким тарифом останній користувався. \~ \~ \~ \~ Також, позивачем не долучено жодного доказу, що, змінивши умови кредитування, в тому числі щодо нарахування процентів у розмірі, встановленому Банком, він повідомив про це боржника, а останній погодився з таким розміром. \~ \~ \~ \~ Роздруківка із сайту позивача певних витягів з Умов та посилання на нього належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження N 6-16цс15) і не спростовано позивачем при розгляді вказаної справи. \~ \~ \~ \~ За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком витяг з Тарифів та витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. \~ \~ \~ \~ При цьому, згідно з частиною шостою статті 81\~ЦПК України доказування\~не може не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ \~ \~ \~ Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від\~04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. \~ \~ \~ \~ Надані позивачем Тарифи банку та Умови та правила надання банківських послуг ПриватБанку, з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов та правил, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останньою і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору. \~ \~ \~ \~ Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (рішення від 28 жовтня 1999 року у справі "Брумареску проти Румунії", заява N 28342/95, § 61,). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (рішення від 29 листопада 2016 року у справі "Парафія греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії", заява N 76943/11, § 123). \~ \~ \~ \~ За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, а також відсутність будь-яких інших погоджених у встановленому порядку домовленостей про їх нарахування та розмір чи ознайомлення з ними відповідач, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Наведена правова позиція викладена в постанові Великою Палати Верховного Суду від 03.07.2019 (справа N 342/180/17). \~ \~ \~ \~ Наявний в матеріалах справи розрахунок заборгованості позичальника є аналітичним документом банку, складений в односторонньому порядку і не погоджений з відповідачем, тому не є безспірним доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру боргу. Належних і допустимих доказів заборгованості у відповідача у розумінні положень ст.9 \~Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні"\~позивач, при наявності процесуальної можливості, до суду не надав. \~ \~ \~ \~ При цьому, безпосередньо укладений між сторонами кредитний договір від 15.12.2010 року у вигляді заяви-анкети, підписаної сторонами, не містить і строку повернення кредиту (користування ним). \~ \~ \~ \~ За таких обставин, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову. \~ \~ \~ \~ Судові витрати, згідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. \~ \~ \~ \~ Вирішуючи питання розподілу судових витрат суд має з`ясувати склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). \~ \~ \~ \~ Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.06.2018 в справі N 826/1216/16. Таким чином, у разі відмови в задоволенні позову, судові витрати позивачу не відшкодовуються та покладаються на позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed