Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-18 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулася до суду засобами поштового зв`язку з указаним позовом,\~отриманим судом\~11.01.2023 та просила розірвати шлюб, укладений між нею та [PERSON] , зареєстрований\~01.02.1997\~виконкомом Орджонікідзенської\~сільської Ради\~народних депутатів\~Криворізького району\~Дніпропетровської області,\~актовий запис\~№ 1, від якого [INFO] народилася [PERSON] . В обґрунтування позову зазначено, що з 2017 року стосунки з відповідачем розладилися, зникло взаємопорозуміння і взаємоповага, стали частими сварки, а з 2018 року подружжя живе окремо та своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування. Донька [PERSON] проживає разом з позивачем. Позивач переконана, що сім`я розпалася остаточно і зберегти її неможливо, оскільки з відповідачем вони стосунків не підтримують, подальше спільне життя та збереження шлюбу суперечитиме її інтересам. Спір про визначення місця проживання дитини та майновий спір між сторонами відсутній. Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.02.2023 позовна заява залишена без руху, на виконання якої 14.02.2023 позивачем долучено оригінал квитанції про сплату судового збору. Ухвалою Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28.02.2023 матеріали позовної заяви передано за підсудністю до Криворізького районного суду Дніпропетровської області. Ухвалою Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 31.03.2023 відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Правом на участь у судовому засіданні сторони не скористалися. Позивачем надано заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач подав заяву, у якій позовні вимоги визнав, не заперечує проти розірвання шлюбу. Відзив на позовну заяву не подано. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, що не суперечить закону та не порушує права і свободи інших осіб, суд вважає за можливе ухвалити рішення за відсутності сторін з урахуванням поданих ними заяв. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо, відповідно до положень цього Кодексу, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази в справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , між [PERSON] та [PERSON] 01.02.1997 укладено шлюб, який зареєстровано виконкомом Орджонікідзенської\~сільської Ради\~народних депутатів\~Криворізького району\~Дніпропетровської області,\~актовий запис\~№ 1 (а.с.4). Від даного шлюбу у сторін народилася донька - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.5). Судовим розглядом встановлено, що шлюбні стосунки між сторонами припинено з 2017 року через втрату взаємопорозуміння і взаємоповаги, у зв`язку з чим стали часто виникати сварки, що призвело до припинення шлюбних відносин. Сторони спільного господарства не ведуть, єдиного бюджету не мають, проживають окремо. Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя. Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч. 1 п.п. «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання». Приймаючи до уваги те, що сторони шлюбні відносини не підтримують, збереження їх сім`ї на майбутнє неможливо, позивач наполягає на розірванні шлюбу, вказуючи, що збереження шлюбу суперечить її інтересам, відповідач позовні вимоги визнав та проти розірвання шлюбу не заперечує, тому суд вважає за необхідне шлюб, зареєстрований 01.02.1997 виконкомом Орджонікідзенської\~сільської Ради\~народних депутатів\~Криворізького району\~Дніпропетровської області,\~актовий запис\~№ 1, - розірвати. Відповідно до вимог ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка після розірвання шлюбу не просила змінити її прізвище на дошлюбне. Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у рішенні у порядку встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50% судового збору сплаченого при поданні позову. Аналогічні положення містить ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір». Окрім того, згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Оскільки до початку розгляду справи по суті відповідач визнав позов, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого нею при поданні позову, що складає 496,20 грн. Беручи до уваги задоволення позовних вимог, повернення позивачу з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову до суду, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача решту судових витрат, понесених нею при подачі позову, що складає 496,20 грн (а.с.16).

Outcome: approved