Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-07 00:00:00

07.02.2022 р. [PERSON] звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: Дев`ята київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що вона є донькою [PERSON] , померлої [INFO] на тимчасово окупованій території України. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді належного їй майна. За своє життя матір позивачки заповіту не залишила, а тому позивачка має право на спадкування за законом. З метою прийняття спадщини позивачка звернулась у встановленому законом порядку до нотаріуса з відповідною заявою, однак позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з причин пропуску нею встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивачка зазначає, що пропустила вказаний строк з поважних причин, оскільки не мала можливості своєчасно подати заяви нотаріусу в зв`язку з тим, що в судовому порядку вирішувала питання про встановлення факту смерті, після чого зверталась до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою державної реєстрації смерті та отримання свідоцтва про смерть. Таким чином, оскільки позивачка вважає, що з поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її матері [PERSON] , тому звернулась до суду з даним позовом. Ухвалою від 11.02.2022 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 07.06.2022 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивачка в судове засідання не з`явилась, однак на адресу суду надійшла її письмова заява, зі змісту якої вбачається, що остання позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити їх у повному обсязі, а також розглянути справу за її відсутності, проти проведення заочного розгляду справи не заперечила. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи за його відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника до суду не направив, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомив та відзиву не подав. Враховуючи, що позивачка не заперечила проти проведення заочного розгляду справи, при цьому відповідач, що належним чином повідомлявся про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, відзиву не подав, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що [INFO] на тимчасово окупованій території України в місті Донецьк померла [PERSON] , що підтверджується копією рішення Печерського районного суду м.Києва від 21.02.2022 р. у справі № 757/2148/22 та копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] та копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , є донькою померлої [PERSON] . З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] по день смерті проживала на тимчасово окупованій території України в місті Донецьк, де як було встановлено у рішенні Печерського районного суду м.Києва від 21.02.2022 р., органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Відповідно до положень ст. 9-1 Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Так, оскільки заяву про прийняття спадщини позивачка вперше подала державному нотаріусу Дев`ятої київської державної нотаріальної контори, яка територіально знаходиться у Солом`янському районі м.Києва, тому відповідно місцем відкриття спадщини після [PERSON] , померлої [INFO] є Солом`янський район м.Києва. Державним нотаріусом на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини заведено спадкову справу № 76/2022 щодо майна померлої [PERSON] , що підтверджується копією витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі від 02.02.2022 р. Разом з тим, 02.02.2022 р. державним нотаріусом позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з причин пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 02.02.2022 р. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивачка не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки не мала можливості це зробити у зв`язку з тим, що в судовому порядку вирішувала питання про встановлення факту смерті, після чого зверталась до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою державної реєстрації смерті та отримання свідоцтва про смерть, що підтверджується матеріалами справи. Враховуючи, що позивачка з об`єктивних причин не мала можливості звернутись із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців після смерті її матері [PERSON] , зокрема у зв`язку з вирішенням питання про встановлення факту смерті в судовому порядку, державною реєстрацією смерті та отриманням свідоцтва про смерть, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначає позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини в три місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved