Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-06 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказала, що [INFO] померла її прабаба [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована в місті Лозова, Харківської області. Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації Панютинського вагоно-ремонтного завода, 16 серпня 1993 року. Як зазначає позивачка, спадкоємцем на вказане спадкове майноє вона, згідно заповіту, складеного на її ім`я, посвідченого секретарем виконавчого комітету Панютинської Ради народних депутатів Лозівського району Харківської області, 26 вересня 2007 року, за реєстром №417. Вказаний заповіт на даний час не змінений, не відмінений, внесений до Спадкового реєстру. В шлюбі спадкодавець на день смерті не перебувала. У спадкодавця є спадкоємець на обов`язкову частку у спадщині, згідно ст. 1241 ЦК України, дочка - [PERSON] , 1960 р.н., пенсіонер за віком. Маючи шість місяців для подачі заяви про прийняття спадщини вона вирішила, у березні-квітні 2022 року (5й місяць строку), прибути до місця відкриття, зібрати відповідний пакет документів та подати заяву про прийняття спадщини, однак в звязку з військовою агресією російської федерації проти України та початком повномасштабної війни на території нашої держави, Указом Президента України за №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв?язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, Указом Президента України №9573/2022 від 12.08.2022 з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16 листопада 2022 року №2738-IX продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який триває й нині. Зателефонувавши до нотаріальної контори у березні 2022 року для впорядкування питань щодо подачі заяви про прийняття спадщини, нотаріусом мені було надано роз`яснення, що відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній з 06.03.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Позивачка зрозуміла, що строк для прийняття спадщини є необмеженим і подати заяву та документи для оформлення спадщини вона зможе в будь-який час, однак, як стало відомо, вказані строки були обмежені. Відповідно до п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України N° 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній з 24.06.2022 згідно з постановою КМУ від 24.06.2022 №719) перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Зважаючи на вище вказане, позивачка просила надати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження. Позивачка в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, наполягала на задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення не заперечувала. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню на таких підставах. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [INFO] померла прабаба позивачки [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована в місті Лозова, Харківської області, про що свідчить копія свідоцтва про смерть(а.с.9). Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією спадкової справи(а.с.22-40). Вказана квартира належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Відділом приватизації Панютинського вагоно-ремонтного завода, 16 серпня 1993 року(а.с.13). Як зазначає позивачка, спадкоємцем на вказане спадкове майно є вона, згідно заповіту, складеного на її ім`я, посвідченого секретарем виконавчого комітету Панютинської Ради народних депутатів Лозівського району Харківської області, 26 вересня 2007 року, за реєстром №417(а.с.10). Вказаний заповіт на даний час не змінений, не відмінений, внесений до Спадкового реєстру(а.с.12). В У спадкодавця є спадкоємець на обов`язкову частку у спадщині, згідно ст. 1241 ЦК України, дочка - [PERSON] , 1960 року народження, пенсіонер за віком, яка надала заяву, в якій вказала, що не заперечує проти задоволення позову. Як зазначила позивачка, маючи шість місяців для подачі заяви про прийняття спадщини вона вирішила, у березні-квітні 2022 року (5й місяць строку), прибути до місця відкриття, зібрати відповідний пакет документів та подати заяву про прийняття спадщини, однак в звязку з військовою агресією російської федерації проти України та початком повномасштабної війни на території нашої держави, Указом Президента України за №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України, у зв?язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» продовжувалися строки дії воєнного стану в Україні, Указом Президента України №9573/2022 від 12.08.2022 з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 16 листопада 2022 року №2738-IX продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, який триває й нині. Зателефонувавши до нотаріальної контори у березні 2022 року для впорядкування питань щодо подачі заяви про прийняття спадщини, нотаріусом їй було надано роз`яснення, що відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній з 06.03.2022) установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Позивачка зрозуміла, що строк для прийняття спадщини є необмеженим і подати заяву та документи для оформлення спадщини вона зможе в будь-який час, однак, як стало відомо, вказані строки були обмежені. Відповідно до п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України N° 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній з 24.06.2022 згідно з постановою КМУ від 24.06.2022 №719) перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. У звязку з пропуском строку, нотаріусом Волосяній Г.О. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, про що свідчить копія постанови нотаріуса(а.с.11). Зважаючи на вище вказане, позивачка просила надати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом. Статтями 1216,1218 ЦК України встановлено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини в шестимісячний строк не подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі з вернутися до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка, як на підставу поважності пропуску строку звернення вказувала на воєнний стан, який унеможливив завчасне зібрання документів. Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 565/1145/17, яка в силу ст.263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved