Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та відповідача. Позивач Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду із позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 19.09.2016 року. Свої вимоги позивач обґрунтовує невиконанням відповідачем належним чином взятих на себе зобов`язань, визначених вищевказаним кредитним договором, у зв`язку з чим станом на 23.02.2023 року заборгованість перед банком склала 91\~548,85 грн., з яких: 73\~691,34 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 17\~857,51 грн. - заборгованість за відсотками за користування кредитом. 24.04.2023 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, який мотивує тим, що [PERSON] кредитними коштами не користувався, а був обманутий в Інтернеті на сайті ОLX, у зв`язку з чим проводиться досудове розслідування та відповідачем подано до суду позов до АТ «Приватбанк» про захист прав споживачів. Звертає увагу суду на те, що у анкеті - заяві позичальника процентна ставка по кредиту не зазначена, тобто умови кредитування сторонами не узгоджені. 26.05.2023 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив, в якому вказує, що в даному випадку договір укладено у вигляді договору приєднання. Відповідачем було підписано заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг; умови та правила були надані відповідачу для ознайомлення в письмовому вигляді, що засвідчується власним підписом [PERSON] . Отже, сторонами при укладенні договору були обговорені усі істотні умови. Відповідачем розрахунок заборгованості не спростований, контррозрахунок не наданий, судово-економічні експертизи по справі не призначались. Щодо посилання відповідача на заволодіння коштами з карти третіми особами, вказує, що клієнт несе повну відповідальність за операції, проведені з карткою. 08.06.2022 операція з картою була здійснена за допомогою використання фінансового телефону та іншої особистої інформації, лише відповідачу була відмова інформація про платіжну картку, номер платіжної картки, термін її дії, та СVV код, [PERSON] мав в наявності мобільний телефон, який зареєстрований ним в банківській системі. Враховуючи викладене просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Заяви ( клопотання) учасників справи. Разом з позовною заявою позивачем було заявлено клопотання про огляд веб сайту, клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, клопотання про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, клопотання про розгляд справи у відсутності позивача, де вказано, що останній не заперечує проти заочного розгляду справи. 07.04.2023 року представником відповідача адвокатом Ільницьким С.М. подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 02.05.2023 року представником відповідача адвокатом Ільницьким С.М. подано до суду клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення цивільної справи №308/10157/22. 06.06.2023 року відповідачем та його представником подано до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, проти задоволення позову заперечують та просять відмовити в його задоволенні. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.03.2023 року відкрито провадження, справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження, відмовлено в задоволенні клопотання про огляд веб сайту. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.06.2023 відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження по справі. Сторони, їх представники в судове засідання не з`явились. Судом на підставі частини другої\~статті 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК) у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини, встановлені судом. 19.09.2016 року [PERSON] звернувся до «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву б/н від 19.09.2016 року. У заяві зазначено, що [PERSON] згідний з тим, що ця заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також Тарифами, складають між ним і банком договір про надання банківських послуг. Також [PERSON] підтвердив, що ознайомлений з договором про надання банківських послуг до його укладання і згідний з його умовами. Умови кредитування, відомості про сукупну вартість кредиту йому роз`яснені і зрозумілі, рекламний букет з тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування ним отримано /т.1, а.с.15/. 23.04.2021 [PERSON] підписав інформацію про основні умови кредитування, які позивач назвав у додатку до позовної заяви як паспорт споживчого кредиту. Згідно з наданим паспортом строк кредитування становить 12 місяців з пролонгацією, пільговий період до 55 днів, процентна ставка у пільговий період 0,00001%, процентна ставка поза межами пільгового періоду за картою «Універсальна» 42 %, за картою «Універсальна Голд» 40,8%, за іншими картками 36 %, тип процентної ставки фіксована, змінюваної ставки немає; процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язань щодо повернення кредиту, відсотків річних за картою «Універсальна» 84 %, за картою «Універсальна Голд» 81,6%, за іншими картками 72 %. В розділі 4 паспорту споживчого кредиту зазначено, що обчислення реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача є репрезентативними та базуються на обраних споживачем умовах кредитування та припущенні, що договір про споживчий кредит залишатиметься чинним протягом погодженого строку, а кредитодавець і споживач виконають свої обов`язки та умовах і в строки, визначені в договорі, а в розділі 7 цього паспорту зазначено, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо /т.1, а.с.16-19/. До позовної заяви банком додано Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та Умови та правила надання банківських послуг в «ПРИВАТБАНК», які відповідачем не підписані /т.1, а.с.20-75/. Довідкою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підтверджуються дати видачі кредитних карток, зокрема 19.09.2016 відповідачу відкрито карту «Універсальна» з терміном дії 12/19, 19.06.2017 карту «Універсальна з фото» з терміном дії 05/21, а 23.04.2021 карту «Універсальну» з терміном дії 03/25 /т.1, а.с.14/. Довідкою АТ КБ «ПРИВАТБАНК» про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] (договір б/н) підтверджується дата старту карткового рахунку 19.09.2016 та дати зміни кредитного ліміту /т.1, а.с.13/. З виписки за договором б/н відповідача\~ [PERSON] \~за період з 19.09.2016 року по 01.03.2023 року\~вбачається, що\~позичальник користувався кредитними коштами, виконував перекази грошових коштів, розраховувався кредитними коштами за продукти харчування, послуги, знімав готівку в банкоматах, поповнював мобільний номер телефону, та здійснював інші розрахунки та операції /т.1, а.с.84-100/. Згідно з наданими банком розрахунками заборгованість [PERSON] за договором б/н від 19.09.2016 станом на 23.02.2023 року склала 91\~548,85 грн., з яких: 73\~691,34 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 17\~857,51 грн. - заборгованість за відсотками за користування кредитом /т.1, а.с.9-12/. Згідно витягу із статуту позивач є правонаступником Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК», а випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань підтверджується, що він є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законом порядку; банківською ліцензією підтверджується, що він має право на здійснення банківських операцій /т.1, а.с.78-81/ 09.06.2022 [PERSON] звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення відносно нього шахрайських дій, у зв`язку з чим до ЄРДР внесені дані про кримінальне правопорушення за правовою кваліфікацією за ч.1 ст. 190 КК України. На даний час досудове слідство триває. Оцінка Суду. Відповідно до\~статті 1054 Цивільного кодексу України\~(далі\~ЦК) за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до\~статті 629 ЦК\~договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно із\~статтею 526 ЦК\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору, а в\~статті 530 ЦК\~вказується, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно полягає виконанню у цей строк (термін).\~Стаття 525 ЦК України\~забороняє односторонню відмову від зобов`язання або односторонню зміну його умов. В порушення вимог Закону відповідач в односторонньому порядку відмовився від виконання договірних зобов`язань, в установлені строки заборговані суми не повернув, що є підставою для стягнення заборгованості за кредитом в сумі 73\~691,34 грн., оскільки фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не повернуті. Відповідач вказані обставини в порушення вимог статей\~12,\~81 ЦПК\~не спростував. Посилання відповідача на вчинення відносно нього шахрайських дій з боку третіх осіб належними та допустимими доказами не підтверджено. Досліджуючи обґрунтованість позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості за відсотками суд звертає увагу на наступне. Згідно ч. 4\~ст. 203 ЦК України\~правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою\~статті 638 ЦК України\~встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У\~статті 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої\~статті 1054 ЦК України\~за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти (частина перша\~статті 1048 ЦК України). Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою\~статті 633 ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець. Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей\~633,\~634 ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України\~розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути заборгованість за нарахованим відсотками за користування кредитом у сумі 17\~857,51 грн. станом на\~23 лютого 2023 року. Разом з цим, у анкеті-заяві позичальника від 19.09.2016 року процентна ставка не зазначена. В даному випадку неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої\~статті 634 ЦК України, оскільки Умови та Правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача (www.privatbank.ua), неодноразово змінювалися самим АТ КБ «ПриватБанк» в період - з часу виникнення спірних правовідносин до моменту звернення до суду із вказаним позовом, тобто кредитор міг додати до позовної заяви витяг з Тарифів та витяг з Умов у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком витяг з Тарифів та витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Такі висновки відповідають правовій позиції, зазначеній у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі 342/180/17 від 3 липня 2019 року. За таких обставин, суд вважає, що відсутні підстави вважати, що сторони погодили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а тому відсутні правові підстави для стягнення з відповідача на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованості за нарахованими процентами за користування кредитом у сумі 17\~857,51 грн. При цьому, оцінюючи доводи позивача, що до матеріалів справи надано не тільки Тарифи із сайту Банку, а й паспорт споживчого кредиту, в якому зазначені умови кредитування, строки, процентна ставка тощо, який містить підпис [PERSON] , суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Об`єднана палата Касаційного цивільного суду в постанові від 23.05.2022 у справі №393/126/20\~досліджувала питання чи належить паспорт споживчого кредиту до письмової форми договору споживчого кредитування. КЦС зауважив, що під формою правочину розуміється спосіб вираження волі сторін та/або його фіксація; правочин оформлюється шляхом фіксації волі сторони (сторін) та його змісту. Така фіксація здійснюється різними способами. Першим і найпоширенішим з них є складання одного або кількох документів, які текстуально відтворюють волю сторін; зазвичай правочин фіксується в одному документі. Це стосується як односторонніх правочинів, (наприклад, складення заповіту), так і договорів (дво- і багатосторонніх правочинів). Домовленість сторін дво- або багатостороннього правочину, якої вони досягли, фіксується в його тексті, який має бути ідентичним у всіх сторін правочину. Однак, на думку ОП КЦС, потрібно розмежовувати форму правочину та спосіб підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавцем по наданню споживачу інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця. Способом підтвердження виконання переддоговірного обов`язку кредитодавця є паспорт споживчого кредиту. Проте у паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. За таких обставин ОП КЦС відступила від висновку, викладеного у постановах КЦС від 2.12.2020 у справі № 284/157/20-ц, від 18.11.2020 у справі № 313/346/20 та від 26.12.2019 у справі №467/555/19, про те, що паспорт споживчого кредиту є невід`ємною складовою частини спірного кредитного договору з огляду на згоду позичальника з умовами кредитування, яка підтверджена його підписом. В даному випадку паспорт споживчого кредиту містить зауваження, що інформація, яка зазначена в паспорті, зберігає чинність та є актуальною до 08.05.2021 року, тоді як цей паспорт був підписаний 23.04.2021 року, а Анкета-заява - 19.09.2016; зі змісту паспорту слідує, що умови договору про споживчий кредит можуть відрізнятися від інформації, наведеної в цьому паспорті, та будуть залежати від проведеної кредитодавцем оцінки кредитоспроможності споживача з урахуванням, зокрема, наданої ним інформації про майновий та сімейний стан, розмір доходів тощо; обчислення реальної річної процентної ставки та орієнтовної загальної вартості кредиту для споживача є репрезентативними та базуються на обраних споживачем умовах кредитування та припущенні, що договір про споживчий кредит залишатиметься чинним протягом погодженого строку. Отже, зазначений паспорт споживчого кредиту містить узагальнену інформацію про умови кредитування та орієнтовану загальну вартість кредиту та має передувати укладенню основного кредитного договору з позичальником і сам по собі не може вважатися є невід`ємною складовою частини кредитного договору, якого між сторонами фактично укладено не було. З урахуванням наведеного, суд вважає, що між сторонами не було досягнуто згоди щодо нарахування відсотків за користування кредитом, а тому у задоволенні позовних вимог в цій частині слід відмовити. Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом\~статті 141 ЦПК\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так, згідно платіжного доручення №PROM3B56MB від 03.03.2023 року позивачем було сплачено 2684,00 грн. судового збору. При цьому, по справі позивачем заявлено вимогу з ціною позову в розмірі 91\~548,85 грн., з яких було задоволено вимог на загальну суму 73691,34 грн., а тому у зв`язку із частковим задоволенням позову на користь позивача підлягає стягненню з відповідача 2160 грн. 46 коп. (2684 х 73691,34/ 91548,85 =2160,46) судового збору. З цих підстав,

Outcome: partial