Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, зазначивши, що з 07.12.2019 року він перебував з відповідачем в зареєстрованому шлюбі, який за рішенням суду було визнано недійсним. У період перебування їх у шлюбі [INFO] [PERSON] народила доньку, ім`я якої Житомирським міськрайонним відділом ДРАЦС було зареєстровано як [PERSON] . Однак, 07.12.2019 року з шлюбної церемонії відповідач пішла і з`явилася пізно ввечері у супроводі незнайомого чоловіка, перебуваючи у стані сп`яніння, забрала свої речі і більше не поверталась. Зазначає, що на момент реєстрації позивача батьком [PERSON] , останній не знав, що являється її батьком, оскільки певні стосунки у позивача з відповідачем були ще до весілля, відтак просить суд виключити відомості про нього як про батька з актового запису про народження дочки відповідача. У засідання належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи учасники справи або їхні представники не з`явились, у зв`язку з чим розгляд здійснюється без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Представник позивача подав клопотання про розгляд справи за відсутності сторони позивача; позовні вимоги підтримав у повному обсязі; проти ухвалення заочного рішення не заперечує (а.с. 109). Відповідачем також у процесі розгляду справи подано заяву (а.с. 83), у якій розгляд справи просить проводити без її участі; позовні вимоги не визнала; заперечувала також проти проведення експертизи. Представником відділу ДРАЦС подано заяву подано заяву про проведення розгляду справи без її участі (а.с. 79). Додатково виклала інформацію стосовно правил внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Звернула увагу на те, що назва відділу на даний час - відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький). Представником органу опіки та піклування Житомирської міської ради подано заяву про розгляд справи без його участі; при ухваленні рішення поклався на розсуд суду (а.с. 106). Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, на підставі ст. ст. 211, 280 ЦПК України, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін і ухвалити заочне рішення. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Як передбачено ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 та 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Оспорювання батьківства неможливе у разі смерті дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на штучне запліднення своєї дружини. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується. Згідно з п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», судам слід враховувати, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а у разі її смерті не допускається. Як встановлено судом, сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 07.12.2019 року (актовий запис 467) (а.с. 11), під час якого [INFO] народилася [PERSON] (а.с. 12). Зі свідоцтва про народження [PERSON] , серії [NUMBER] , виданого Житомирським міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), актовий запис № 2044, вбачається, що батьком дитини записано позивача (а.с. 12). Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 23.11.2021 року (а.с. 13-15) шлюб між [PERSON] та [PERSON] зареєстрований 07.12.2019 року (актовий запис № 467) визнано недійсним. У позовній заяві позивач зазначає, що рішенням Житомирського районного суду Житомирської області від 13.06.2022 року [PERSON] позбавлено батьківських прав щодо малолітньої дитини [PERSON] . Відповідачем [PERSON] зазначений факт не оспорено. Відповідно до листа Служби (управління) у справах дітей Житомирської міської ради (а.с. 107) малолітня [PERSON] , [INFO] , знята з первинного обліку дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, у зв`язку з її усиновленням та вибула на постійне місце проживання в сім`ю усиновлювача у травні 2023 року. Під час звернення позивача до суду з вказаним позовом ухвалою суду від 04.01.2023 року у справі призначено судову генетичну експертизу, на вирішення якої було поставлено питання - чи являється [PERSON] , [INFO] , біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , при цьому сторонам було роз`яснено положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі. При ухваленні рішення суд констатує, що позивач доклав можливих зусиль для доведення відсутності кровного споріднення між ним та [PERSON] , батьком якої він записаний згідно актового запису № 2044 від 04.09.2020 року, з`явився на виклик експерта для відібрання зразків крові для проведення судової генетичної ідентифікації, однак відповідач двічі ухилилась від проходження експертизи, яка могла б із значним ступенем вірогідності підтвердити чи спростувати наявність кровного споріднення між позивачем та [PERSON] , що вбачається із листів експертної установи (а.с. 96-98). Крім того, судом неодноразово в порядку вимог п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України, спрямовувались на адресу відповідача виклики до єкспертної установи та остання повідомлялась у телефонному режимі про необхідність з`явитись до вказаної установи (а.с. 92-93, 104-105, 97). Однак, будучи достовірно обізнаною про проведення експертизи, відповідач не забезпечила свою явку та дитини до єкспертної установи. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про ухвалення рішення на підставі ст. 109 ЦПК України, відповідно до вимог якої у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Враховуючи зазначене, суд вважає за доцільне застосувати ч. 1 ст. 109 ЦПК України, а саме - визнати факт того, що позивач не є батьком малолітньої [PERSON] , [INFO] . Доказів на спростування доводів позивача щодо визнання його батьківства стосовно дитини відповідачем не надано. Оскільки відповідач ухилилась від участі у проведенні експертизи, суд визнає факт відсутності кровної спорідненості між позивачем та дочкою відповідача. Відповідно до ч. ч. 1 та 3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акту цивільного стану. Відповідно до п.п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за №55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Відповідно до ст. 134 СК України, на підставі заяви осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження. З врахуванням цього суд, оцінюючи докази в їх сукупності, вважає можливим позов задовольнити частково та виключити позивача з актового запису про народження дочки відповідача. У задоволенні позовних вимог до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та Виконавчого комітету Житомирської міської ради слід відмовити через те, що відповідачем в даній категорії справ є другий з батьків, або опікун; оскільки при поданні позову ставиться вимога і про оспорення батьківства і про виключення з актового запису (внесення змін до актового запису) про народження дитини, відтак Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у м. Житомирі Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) та Виконавчий комітет Житомирської міської ради доцільно було б залучити у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Позивач не заявляє вимог про стягнення судових витрат, відтак суд це питання не вирішує. На підставі викладеного та

Outcome: partial