Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-12 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину за законом №67 від 24.01.2018 року, №68 від 24.01.2018 року, що видані приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком Вадим Володимирович. Також просить визнати [PERSON] , власником земельних ділянок після смерті його баби [PERSON] , померлої [INFO] в порядку спадкування за законом, кадастровий номер 3521482300:02:000:0593, площею 4,0396 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, та кадастровий номер 3521482300:02:000:0914, площею 4,0503 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка Вадима Володимировича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 39341599 від 24.01.2018 року 16:44:31, номер відомостей про речове право 24515579 та індексний номер: 39341913 від 24.01.2018року 16:55:16, номер відомостей про речове право 24515847, посилаючись на те, що [INFO] помер батько позивача - [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, яке складалося з земельної ділянки № [NUMBER] площею 4.05 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, майнового паю та грошових вкладів. Спадкоємцями вищезазначеного майна був позивач, його дід - (батько померлого) [PERSON] та бабця - (мати померлого) [PERSON] . [INFO] помер дід позивача - [PERSON] . Після смерті діда позивача відкрилася спадщина на спадкове майно, яке складалося з земельної ділянки № [NUMBER] площею 3,99 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, майнового паю. грошових вкладів. 13 частин земельної ділянки [ADDRESS] . Спадкоємцями вищезазначеного майна був позивач та його бабця, мати померлого - [PERSON] . З моменту смерті діда позивач став співвласником будинку та почав проживати в ньому разом з бабцею, яка його виховувала. 17.06.2014 року позивач отримав паспорт громадянина України та 25.06.2014 зареєстрував своє місце проживання за адресою проживання баби, а саме: [ADDRESS] . [INFO] померла бабця позивача - [PERSON] . На момент смерті якої позивач був неповнолітнім. Після смерті баби позивача відкрилася спадщина на спадкове майно, яке складалося з -3/4 житлового будинку [ADDRESS] , земельної ділянки 0.25 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, а також земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, майнових паїв та грошових вкладів, частина з яких була успадкована нею після смерті батька позивача та її чоловіка-діда позивача, а саме земельна ділянка кадастровий номер 3521482300:02:000:0593 вартістю 132600.12 грн. і земельної ділянки кадастровий номер 3521482300:02:000:0914 вартістю 127914.06 грн.. земельної ділянки яку вона отримала у власність після розпаювання колгоспу. Саме після смерті баби позивача, відповідач, будучи двоюрідним племінником померлої. почав проявляти наміри опіки до позивача, який на той час був неповнолітнім. Відповідач стверджував, що він допоможе позивачу оформити право власності на спадкове майно, оскільки зі слів останнього мав вплив на потрібних людей і запевняв його не піклуватися даними проблемами. Позивач в силу свого віку та родинних зв`язків довірився відповідачу та віддав останньому оригінали усіх документів на спадкове майно. В замін такої турботи відповідача по відношенню до неповнолітнього позивача останній повідомив, що буде займатися сільськогосподарським виробництвом на земельних ділянках, які увійшли до складу спадкового майна після смерті баби позивача, з метою їх належного утримання. В березні 2023 року позивач прийняв рішення про продаж [PERSON] належних позивачу, як єдиному спадкоємцю після смерті бабці, земельних ділянок сільськогосподарського виробництва, які він вважав належними йому на праві власності, оскільки відповідач запевнив його що оформить їх на ім`я позивача. 16.03.2023 позивач звернувся до відповідача з проханням віддати йому документи на вищезазначені ділянки, проте відповідач повідомив йому що він ще не встиг належним чином оформити право власності на них на ім`я позивача і для цього потрібен певний час. Отримавши негативну відповідь від відповідача, позивач самостійно вирішив оформити на своє їм я право власності на спадкове майно після смерті своєї баби. З цією метою позивач 17.03.2023 року звернувся до Побузької селищної ради з проханням надати консультацію з приводу вступу у спадщину та оформлення права власності на спадкове майно після смерті баби. 17.03.2023 позивач отримав довідку № 110 Побузької селищної ради про те що на момент смерті він та його бабця проживали в будинку [ADDRESS] та вирушив до нотаріальної контори. Саме 17.03.2023 позивачу під час візиту до нотаріуса стало відомо, що спадкова справа після смерті його баби була відкрита за заявою іншого спадкоємця і на його ім`я вже видані свідоцтва про право на спадщину за законом. 17.03.2023 нотаріус видав позивачу постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки 24.01.2018 ним були видані свідоцтва № 67 та 68 про право на спадщину за законом на ім`я іншого спадкоємця із зазначенням п`ятої черги спадкування. Також, 17.03.2023 між позивачем та його представником, який виявляв намір придбати вищезазначені земельні ділянки, відбулася зустріч на якій позивачу стало відомо що власником вищезазначених ділянок на даний час є відповідач на підставі свідоцтв виданих нотаріусом. Представник надав відповідні документи для огляду позивачу та повідомив його, що відповідач з третіми особами, частина яких була свідками у суді під час розгляду заяви про встановлення факту родинних відносин, з метою корисливого умислу, шляхом омани нотаріуса та суду надав неправдиві відомості та підроблену довідку сільської ради проте, що відповідач є єдиним спадкоємцем після смерті бабці позивача і що інших спадкоємців, в тому числі самого позивача, не існує. Крім того, представник - [PERSON] , повідомив позивача, що між ним та відповідачем 17.03.2023 відбулася зустріч на якій відповідачу було запропоновано мирним шляхом переоформити право власності на спадкове майно після смерті [PERSON] на ім`я позивача, проте останній відмовився. Отже, лише 17.03.2023 позивач дізнався про порушені відповідачем права та інтереси позивача щодо спадкового майна після смерті його баби [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав з тих же підстав, що викладені в позовній заяві, просив його задовольнити. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] просила відмовити у задоволенні позову, адже позивач про оформлення спадщини на відповідача знав ще 03.08.2017 року, коли подав до виконавчого комітету Капітанської сільської ради Голованівського району заяву про відмову від спадщини після смерті [PERSON] на корись відповідача. Також зазначила про неточності в правовстановлюючих документах на спадкове майно та невідповідність зазначених у них анкетних даних спадкодавця [PERSON] свідоцтву її про смерть. Крім того вказувала на неспроможність сплати позивачем зазначених у позові витрат на правничу допомогу. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і дійшов наступних висновків. Так, судом встановлено, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконкомом Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №8. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки № [NUMBER] , площею 4,05 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Капітанської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області та майновий пай в розмірі 0,045 відсотків, що становить 2264 грн. в загальному пайовому фонді СВК «Капітанка». Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 23.03.2004 року, виданим державним нотаріусом Голованівської державної нотаріальної контори Бурдейною Г.І. спадкоємцями зазначеного майна покійного [PERSON] є мати - [PERSON] та син - [PERSON] . [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконкомом Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №26. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки № [NUMBER] , площею 3,99 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Капітанської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області та майновий пай в розмірі 0,200 відсотків, що становить 10081грн. в загальному пайовому фонді СВК «Капітанка», 1/3 частини земельної ділянки № [NUMBER] загальною площею 4,05 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Капітанської сільської ради Голованівського району, Кіровоградської області, що належала [PERSON] та 1/3 частини майнового паю в розмірі 0,015 відсотків, що становить 754 грн. в загальному пайовому фонді СВК «Капітанка», що належали [PERSON] та житлового будинку [ADDRESS] . Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 23.03.2004 року, виданим державним нотаріусом Голованівської державної нотаріальної контори Бурдейною Г.І. спадкоємцями зазначеного майна покійного [PERSON] є дружина - [PERSON] та внук - [PERSON] . Згідно із свідоцтвом про право власності від 03.06.2004 року, виданим державним нотаріусом Голованівської державної нотаріальної контори Бурдейною Г.І. [PERSON] належить право власності 1/2 частку в спільному сумісному майні, придбаному подружжям під час зареєстрованого шлюбу, а саме житловий будинок [ADDRESS] . [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Капітанської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, актовий запис №32. Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, яке складалося з: 3/4 житлового будинку [ADDRESS] , земельної ділянки 0.25 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, а також земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, майнових паїв та грошових вкладів, частина з яких була успадкована нею після смерті батька позивача та її чоловіка - діда позивача, а саме земельна ділянка кадастровий номер 3521482300:02:000:0593, вартістю 132600.12 грн. і земельної ділянки кадастровий номер 3521482300:02:000:0914, вартістю 127914.06 грн.. Відповідно до довідки №110 від 17.03.2023 року, виданої Побузькою селищною радою Голованівського району Кіровоградської області за [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Капітанка Голованівського району Кіровоградської області, числиться житловий будинок [ADDRESS] , згідно запису по господарської книги №15. Померла проживала у вказаному будинку з 30.06.1977 року по день смерті. Разом із нею проживав онук [PERSON] , який являється співвласником будинку. Також факт реєстрації [PERSON] в будинку [ADDRESS] з 25.06.2014 року підтверджується штампом в його паспорті громалянина України [NUMBER] . Згідно Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 24.01.2018 року приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. внесено відомості про власника [PERSON] земельних ділянок кадастровий номер 3521482300:02:000:0593, 3521482300:02:000:0914, до Державного реєстру, рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 39341913 від 24.01.2018 року та індексний номер: 39341599 від 24.01.2018 року Постановою приватного нотаріуса Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренка В.В. було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки 24.01.2018 року останнім видано свідоцтва за реєстрованими №67 та №68 про право на спадщину за законом на ім`я іншого спадкоємця. Згідно витягу № НВ-9915365902023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, нормативно грошова оцінка земельної ділянки 352 1482300:02:000:0593 становить 132600,00 гри. Згідно витягу № НВ-9915365492023 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, нормативно грошова оцінка земельної ділянки 3521482300:02:000:0914 становить 127914.06 грн. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Статтею 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. У відповідності до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення . Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Згідно статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ЦК України). За ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 328 Цивільного кодексу України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. При цьому право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 1301 Цивільного кодексу України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом. Як вбачається із роз`яснень, викладених в п. 27 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до ст. 1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину може бути визнано недійсним не лише тоді, коли особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, але й за інших підстав, встановлених законом. Іншими підставами можуть бути: визнання заповіту недійсним, визнання відмови від спадщини недійсною, визнання шлюбу недійсним, порушення у зв`язку з видачею свідоцтва про право на спадщину прав інших осіб тощо. Зі спадкової справи №58/216, яка заведена приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В. після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , вбачається, що відповідач [PERSON] , племінник померлої, як спадкоємець п`ятої черги спадкування за законом, 24.01.2018 року отримав свідоцтва про право на спадщину за законом за реєстровими номерами 67 та 68 на земельні ділянки кадастровий номер 3521482300:02:000:0593, площею 4,0396 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер 3521482300:02:000:0914, площею 4,0503 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Право власності на вказані земельні ділянки зареєстровано приватним нотаріусом Голованівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Захаренком В.В., рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 39341599 від 24.01.2018 року 16:44:31, номер відомостей про речове право 24515579 та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 39341913 від 24.01.2018року 16:55:16, номер відомостей про речове право 24515847. [PERSON] є рідним онуком померлої [PERSON] та витісняє відповідача за ступенем споріднення з померлою. За статтею 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Неповнолітня особа віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років може відмовитися від прийняття спадщини за згодою батьків (усиновлювачів), піклувальника і органу опіки та піклування. Отже,надана представником відповідача до суду копія заяви [PERSON] про відмову від прийняття спадщини за законом є нікчемною, адже датована 03.08.2017 року, тобто поза строком, встановленим статтею 1270 цього . Крім того, факт її оформлення спростовується довідкою №155 від 11.05.2023 року, виданою виконавчим комітетом Побузької селищної ради Голованівського району Кіровоградської області, згідно якої станом на 11.05.2023 року, в селищній раді відсутня інформація щодо видачі та посвідчення підпису [PERSON] на заяві про відмову на прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Враховуючи встановлені фактичні обставини справи суд дійшов висновку про підставність позовних вимог та підтвердження їх належними доказами, адже позивач є спадкоємцем п`ятої черги спадкування за законом і відповідно до положень ст. 1268 ЦК України прийняв спадщину після смерті своєї баби [PERSON] , яка померла [INFO] , а відтак видані нотаріусом свідоцтва про право на спадщину за законом №№ 67, 68 на земельні ділянки кадастровий номер 3521482300:02:000:0593, 3521482300:02:000:0914 слід визнати недійсними, записи про право власності на вказані земельні ділянки - рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 39341599 від 24.01.2018 року 16:44:31, номер відомостей про речове право 24515579 та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 39341913 від 24.01.2018року 16:55:16, номер відомостей про речове право 24515847, скасувати, а також визнати за позивачем право власності на вказані земельні ділянки у порядку спадкування за законом. Доводи представника відповідача щодо неточностей у документах на майно померлої та невідповідність їх свідоцтву про смерть суд вважає таким, що не спростовують висновків суду щодо наявності підстав для спадкування, адже вони усунуті в ході судового розгляду шляхом дослідження відповідних свідоцтв, що видаються органами РАЦС та відповідних актових записів, що залучені до матеріалів справи. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача судових витрат. Відповідно до квитанції №32528798800006543785 від 24.03.23 року позивачем сплачено за подачу до суду позову судовий збір в розмірі 1073,60 грн., до квитанції №32528798800006543796 від 24.03.23 року позивачем сплачено за подачу до суду позову судовий збір в розмірі 1073,60 грн., до квитанції №32528798800006543774 від 24.03.23 року позивачем сплачено за подачу до суду позову судовий збір в розмірі 1073,60 грн., до квитанції №32528798800006543763 від 24.03.23 року позивачем сплачено за подачу до суду позову судовий збір в розмірі 1073,60 грн., до квитанції №32528798800006543752 від 24.03.23 року позивачем сплачено за подачу до суду позову судовий збір в розмірі 1279,14 грн., до квитанції №32528798800006543741 від 24.03.23 року позивачем сплачено за подачу до суду позову судовий збір в розмірі 1326,0 грн., що в загальній сумі 6899,55 грн. підлягає стягненню з відповідача. Крім того, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу. Щодо витрат, пов`язаних з правничою допомогою слід врахувати наступне. За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Відповідно до частини восьмої статті 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Так, 17 березня 2023 року між позивачем [PERSON] та адвокатом Жовноватюком Олексієм Миколайовичем було укладено договір про надання правової допомоги. З акту виконаних робіт до договору про надання правової допомоги від 27.03.2023 року, укладеного між [PERSON] та адвокатом Жовноватюком О.М., вбачається, що загальна сума витрат на професійну правничу допомогу становить 216000 гривень. При цьому, фактично сплачено позивачем 96000 грн., про що видано квитанцію від 27.03.2023 року. Суд, враховуючи наведене вище, з огляду на посилання представника відповідача на неспівмірність витрат, враховуючи складність справи, кваліфікацію та досвід адвоката, реально витрачений адвокатом час та виконані роботи (надані послуги), ціну позову та кількість позовних вимог, дійшов висновку про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу у сумі 30000 грн.. На підставі викладеного,

Outcome: approved