Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-19 00:00:00

\~ \~ \~ \~ [PERSON] звернулась до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача суму матеріального збитку в розмірі 71900 грн., судовий збір в розмірі 992,40 грн., за надання правової допомоги в розмірі 3500 грн. В обгрунтування позовних вимог позивач посилалася на те, що вона та їх син [PERSON] , є співвласниками квартири [ADDRESS] . Балансоутримувачем даної квартири є КП «Жилкомсервіс» . Над квартирою позивача знаходиться квартира [ADDRESS] ,власником якої є відповідач. Влітку 2021 року позивач в своїй квартирі зробила ремонт : поміняла сантехнику , плитку , а в житловій кімнаті встановила підвісні стелі , поміняла шпалери , підлогу застелила паркетом . Усю м`яку мебель поміняла . 05.10.2022 року сталося залиття квартири , на наступний день 06.10.2022 року позивач звернулася до КП «Жилкомсервіс» для складання акту залиття квартири. Згідно складеного акту ,який був підписаний позивачем та відповідачем , залиття квартири сталося з вини відповідача . Згідно звіту оцінки матеріальна шкода складає 65400 грн. Також, надана довідка про найбільш вірогідну ціну ремонту рухомого майна ,яке знаходилося в квартири , сума якої складає 6500 грн. У зв`язку з чим позивач просить стягнути з відповідача суму матеріальної шкоди та судові витрати . Ухвалою суду від 29 грудня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду , відкрито провадження у справі та справу призначено до підготовчого засідання за правилами загального позовного провадження . 03 квітня 2023 року ухвалою суду клопотання позивача про витребування доказів задоволено. 27 квітня 2023 року ухвалою суду підготовче засідання закрито та справу призначено до судового розгляду . Представник позивача в судове засідання не з,явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності , позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити . Відповідач в судове засідання не з,явився , причини неявки суду не повідомив, про день та час розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, про причини своєї неявки до судового засідання суд не повідомила. Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає заявлені позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної сумісної власності позивачу позивачу [PERSON] та [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про право власності від 15.11.2021 року р. №5-21-306767 виданого Управлінням комунального майна та приватизації ХМР . Відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно , державного реєстру Іпотек , Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 26.04.2023 року квартира [ADDRESS] належить відповідачу [PERSON] . Зі змісту ч.1 ст.16 ЦК України вбачається, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності з вимогами пункту 2.3.6наказу № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Правила утримання житлових будинків та при будинкових територій`причина залиття з зазначенням пошкоджених та таких, що вимагають ремонту або заміни конструктивних елементів, а також обсягів необхідних ремонтно-будівельних робіт з усунення дефектів, що виникли, встановлюється в «Акті про залиття» за формою додатку №4. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил у акті, зокрема, зазначається, що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. 06 жовтня 2022 року комісією у складі : начальника дільниці №25 КП «Жилкомсервіс» , інженера дільниці ,майстра дільниці проведено обстеження квартири [ADDRESS] . При комісійному обстеженні встановлено , що залиття квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок аварії на внутрішньоквартирній розводці трубопроводу центрального опалення в вище розташованій квартирі [ADDRESS] , який знаходиться в зоні відповідальності власника квартири . Власнику квартири [ADDRESS] необхідно вчасно проводити обстеження системи трубопроводів в власній квартирі та не допускати залиття нижче розташованих квартир. Відповідно до звіту про оцінку матеріального збитку від 12.12.2022 року виконаного суб,єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] розмір майнової шкоди , спричиненого власнику квартири [ADDRESS] складає 65400 грн., також надано довідку про найбільш вирогідну ціну ремонту меблів яка склала 6500 грн. Частиною 3 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Відповідно дост.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором, або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з пунктом 9 вищезазначеної Постанови відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Згідност.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на встановлені судом обставини та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Аналогічна позиція зазначена у Постанові Верховного суду від 11.12.2018 року по справі № 308/7607/14-ц, провадження 61-26898св18. Отже, суд приходить до висновку про те, що шкода була заподіяна позивачу саме в результаті залиття квартири та саме з вини відповідача - власника квартири [ADDRESS] . Доказів, що шкода завдана не з вини відповідача в матеріалах справи відсутні. За цих обставин позов про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 71900 грн. підлягає до задоволення. Разом з тим позивач просить стягнути судовий збір та витрати на правничу допомогу. Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема, витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи та витрати на професійну правничу допомогу. Позивачам надані неналежні докази на підтвердження понесення витрат на правову допомогу, зокрема договір про надання правової допомоги від 10.11.2022 року, квитанцію 31 від 21.12.2022 року , акт виконаних робіт від 21.12.2022 року , а тому суд дійшов висновку про обгрунтованості заявленої вимоги щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

Outcome: approved