Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-05 00:00:00

До суду звернулась позивач з позовними вимогами [PERSON] , третя особа: об`єднання співмешканців багатоквартирного будинку «Міцність» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. В обгрунтування позову зазначила, що вона є власником квартири [ADDRESS] , на праві приватної власності на підставі Договору дарування від 24.04.1997, що підтверджується договором дарування від 24.04.1997. 14.07.2021 у квартирі [ADDRESS] трапилось залиття водою з вини власника внаслідок квартири [ADDRESS] . Таким чином, предметом цього позову є вимога про стягнення завданої матеріальної шкоди в розмірі 52 266 (пя`тдесят дві тисячі двісті шістдесят шість) гривень, 00 копійок і стягнення моральної шкоди в розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок. Ухвалою суду від 08.09.2022 у справі за вказаним позовом відкрито провадження за правилами (спрощеного) позовного провадження. Від відповідача відзив на позов не надходив до суду, копія належним чином завіреної ухвали про відкриття провадження, разом з копією позовної заяви з додатками, судом направлялися за місцем перебування вказаним в позовній заяві, проте поштова кореспонденція до суду не поверталася. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач не подав відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , на праві приватної власності на підставі Договору дарування від 24.04.1997, що підтверджується договором дарування від 24.04.1997. (копія договору міститься в матеріалах справи). 14.07.2021 у квартирі [ADDRESS] трапилось залиття водою з вини власника квартири [ADDRESS] . Згідно з частиною 1 статті 81 ЦІК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77 - 80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обгрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина статті 76 ЦПК України). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (частина 2 статті 76ЦПК України). Відповідно до частини 1 статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Враховуючи вищезазначені норми, з метою підтвердження описаної вище події, позивачем надано до суду наступні докази: Факт залиття квартири [ADDRESS] підтверджується письмовими доказами в розумінні статті 95 Цивільного процесуального Кодексу України, а саме: - Письмовими показами свідка [PERSON] , які додаються до цієї позовної заяви. - Письмовими показами свідка [PERSON] , які додаються до цієї позовної заяви. 3) Письмовими показами свідка [PERSON] , які додаються до цієї позовної заяви. 4) Актом «Про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) (або холодного водопостачання)» (далі - Акт від 14.07.2021) складеним 14 липня 2021 року комісією ОСББ «Міцність», копія якого додається до цієї позовної заяви. 5) Відповіддю на адвокатський запит від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Міцність» вих. №153 від 1.11.2021, копія якої додається до цієї позовної заяви. 6 )Копіями матеріалів за результатами перевірки з Печерського УП ГУ НП у м. Києві, які додаються до цієї позовної заяви. 7) Звітом про оцінку майна, складеного Приватним підприємством "Аверті", копія якого додається до матеріалів справи. Відповідно до Акту від 14.07.2021 встановлено та зафіксовано наступне: 14 липня 2021 року, протягом 4 годин (з 08 години 00 хвилин до 12 години 00 хвилин), з вини власника квартири [ADDRESS] , громадянина України [PERSON] , відбувалось залиття квартири [ADDRESS] . Крім того у Акті від 14.07.2021 зазначено, що Відповідач у присутності членів комісії ОСББ «МІЦНІСТЬ» відмовився пускати до свого помешкання членів комісії та пояснив, що у його квартирі відбулась аварія, а саме у туалетній кімнаті. Комісія зафіксувала факт того, що у квартирі [ADDRESS] вода крапає з усієї площі стелі у туалетній кімнаті, стікає по стінам та поличкам кладовки у туалетній кімнаті а Позивачем з приміщення туалетної кімнати було вичерпано 2 десятилітрових відра води з метою недопущення подальшого підтоплення сусідів; зафіксовано, що краплі води стікають з електровимикачів та розеток у простінку між ванною і туалетом; спостерігається мокра підлога с калюжами в коридорі (на площі 3 кв. метри); спостерігається мокра стеля з краплями води у коридорі (на площі 1,5 кв. метри) та мокра стіна (площею 1,2 кв. метри). На антресолі, що розташована в коридорі поруч із туалетною та ванною кімнатами, речі (а саме: взуття, зимові куртки, теплі речі, ялинкові гірлянди тощо) знаходяться у воді, зафіксовано факт того, що стіни і стеля антресолі - мокрі з краплями води. Комісією ОСББ «МІЦНІСТЬ» зафіксовано вологу на стіні між туалетною кімнатою і кухнею (більш детально цю стіну обстежити не вдалося, оскільки на ній розміщені підвісні кухонні меблі з посудом). На кухні спостерігається відшарування штукатурки і шпалерів на стелі; штукатурка фактично тримається на шпалерах і провисла (площа провисання 2 кв. метри). Двері та дверна коробка у туалетній кімнаті набрякли від води, мокрі; двері не зачиняються. 3 урахуванням фактично обстеженої комісією ОСББ «МІЦНІСТЬ» квартири [ADDRESS] , комісія констатувала наступні фактичні збитки для власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , спричинені залиттям її квартири власником квартири [ADDRESS] [PERSON] : - стеля на кухні: провисання шпалерів, відшарування штукатурки; - стеля у туалеті (облицьована кахелем) потребує термінового демонтаж та ремонту, оскільки є небезпечною для здоров`я і життя мешканців кв. [ADDRESS] ; - кладова шафа у туалеті потребує ремонту та заміни поличок і дверей; - дверна коробка та двері у туалеті потребують ремонту чи заміни; - дверна коробка та двері на кухні перекосились; - ремонт стін та конструкції антресолі у коридорі, - дослідження електропроводки та електровимикачів на предмет їх можливо подальшої ексидуатації; - волога стіна між кухнею і туалетом притиснута підвісними кухонними меблями що в майбутньому може призвести до виникнення грибку, псування та заміни меблів. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] , який на момент залиття перебував у квартирі, не допустив членів комісії ОСББ «МІЦНІСТЬ» до свого помешкання, а тому члени комісії не мали змоги побачити безпосередні місця протічки. У зв`язку із тим, що Відповідач відмовився підписувати та отримувати Акт від 14.07.2021, ОСББ «МІЦНІСТЬ» надіслав зазначений документ на адресу останнього поштою рекомендованим листом з описом і з повідомленням про вручення листа. Свідки також повідомили, що саме вони підписували Акт, складений 14.07.2021 i додатково пояснили, що неодноразово приходили до квартири Відповідача, щоб встановити причину затоплення, але до квартири їх не допускали, навіть довелося викликати міліцію, а також їм стало відомо, зі слів Відповідача, що затоплення квартири [ADDRESS] сталося в наслідок аварії у туалетній кімнаті квартири [ADDRESS] . Крім того, свідок [PERSON] повідомив, що приблизно о 24 годині 00 хвилин 17 липня 2021 року за викликом [PERSON] він прибув до її квартири [ADDRESS] , де помітив, що затоплення її помешкання продовжується. Оглянувши квартиру, свідок помітив, що вода, як і в ранці протікала з квартири [ADDRESS] , вологими були стіни, стеля в коридорі, ванній та туалетній кімнаті. У квартирі [ADDRESS] внаслідок її залиття замкнуло електропроводку і стіни билися електричним струмом. Свідок пояснив, що електрична проводка вийшла з ладу і повідомив власницю квартири, що потрібно рушити стіни та змінювати електропроводку. Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Міцність» у своїй відповіді на адвокатський запит вих.№153 від 1.11.2021 зазначило, що: в Акті про залиття квартири [ADDRESS] (яка належить громадянці України [PERSON] ), складено і підписаного 14 липня 2021 року, залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вини власника квартири [ADDRESS] (яка належить громадянину України [PERSON] ). Крім того, у відповіді на адвокатський запит ОСББ «Міцність» вказало, що відповідальний за технічний стан і усунення аварій в будинку [ADDRESS] , є Управляючий ОСББ «Міцність» - Ісаханов Микола Георгійович, якого [PERSON] також не впустив у свою квартиру і не дав можливості кваліфіковано визначити причину залиття кв. [ADDRESS] , що знаходиться саме під його квартирою. Саме [PERSON] має для цього належні професійні навички, кваліфікацію і повноваження. У свою чергу, ОСББ «Міцність» вказало, що [PERSON] дав згоду на спілкування лише з однією людиною - Головою Правління ОСББ «Міцність» [PERSON] , який потрапив до квартири [ADDRESS] через 2 години після встановлення комісією факту залиття [PERSON] квартири [ADDRESS] . Тобто, сам [PERSON] висунув категоричну вимогу і умову, що саме лише один [PERSON] і лише через 2 години після встановленого факту залиття зможе потрапити до його квартири. Коли [PERSON] потрапив до квартири [ADDRESS] , то у такому помешкані вже було сухо, ніяких слідів аварії [PERSON] не побачив, причини залиття квартири [ADDRESS] встановити вже було неможливо. Розмір збитків завданих Позивачу залиттям її квартири визначено у Звіті про оцінку майна. Згідно з Звіту: сума збитку, нанесеного Замовником в результаті пошкодження водою належного йому майна - квартири [ADDRESS] складає - 52 266 (п`ятдесят дві тисячі двісті шістдесят шість) гривень, 00 копійок. Тому, позовні вимоги про стягнення майнової шкоди знайшли свого підтвердження та підлягають задоволенню на суму - 52 266 (п`ятдесят дві тисячі двісті шістдесят шість) гривень, 00 копійок. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Відповідно до п. 2 Постанови Верховного суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Згідно додатку № 4 Правил ЖКГ, акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир. Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови. Таким чином, суд приходить до висновку, що поданий позивачем акт слід вважати належним та допустимим доказом. Згідно з правовою позицією, викладеною в Постанові Верховного Суду України від 23.08.2017 року у цивільній справі № 676/4719/15-ц, обов`язок доведення факту залиття квартири покладається на позивача. Тому, з урахуванням наведеного, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню майнова шкода відповідно до зведеного кошторисного розрахунку у розмірі 52 266 (п?ятдесят дві тисячі двісті шістдесят шість) гривень, 00 копійок. Що стосується позовних вимог про стягнення з Відповідача на користь Позивача моральної шкоди в розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позивачем не надано доказів на підтвердження факту заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру у розмірі 10 000,00 грн. Разом з тим, оскільки в судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт порушення прав позивача, що потягнуло завдання позивачу моральних страждань, наявний причинний зв`язок між моральною шкодою і протиправним діянням відповідача та виною відповідача в її заподіянні, тому суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 3 000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. Стосовно заявлених позовних вимог про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, суд зазначає наступне. Відповідно до попереднього розрахунку судових витрат пов`язаних з розглядом справи в суді, позивач визначив суму в розмірі орієнтовно 6000.00 грн. Втім, до позовної заяви не було додано підтверджуючого документу, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція, до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження, тощо). Верховний суд в постанові від 11.06.2020 по справі №821/227/17 зазначив: "при цьому, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція, до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат, є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. Аналогічна позиція викладена в постановах КЦС ВС від 09.06.2020 по справі №466/9758/16-ц та від 15.04.2020 по справі №199/3939/18-ц. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Частиною 3 цієї ж статті встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з п. 2 ч. 3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Відповідно до квитанцій, що містяться в матеріалах справи, встановлено, що при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір в розмірі 1816, 00 грн.,витрати за проведення оцінки вартості майнової шкоди у розмірі - 3500, 00 грн. та витрати на надіслання поштової кореспонденції у розмірі - 104,02 грн. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати понесені позивачем у вигляді судового збору в розмірі 1816,00 грн., витрати за проведення оцінки вартості майнової шкоди у розмірі - 3500, 00 грн. та витрати на надіслання поштової кореспонденції у розмірі - 104,02 грн. -підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: partial