Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-15 00:00:00

У лютому 2022 року до суду звернулась [PERSON] з позовом до АТ «Оператор газорозподільчої системи «Запоріжгаз» про визнання недійсним акту-розрахунку не облікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природнього газу та його вартості. В обґрунтування позову зазначила, що вона є споживачем послуги з постачання природного газу за особовим рахунком № [NUMBER] за адресою домоволодіння: [ADDRESS] , що надається АТ «ОГС «Запоріжгаз» (скорочена назва АТ «Запоріжгаз). 13 жовтня 2021 року до позивача у домоволодіння навідалась жінка, яка представилась працівником «горгазу» та назвала своє прізвище та ініціали [PERSON] . Ця жінка повідомила, що вона збирається перевірити покази газового лічильника. Позивач відімкнула їй спеціальний металевий ящик розташований на подвір`ї де знаходився газовий лічильник. Після відкриття лічильника, працівниця «горгазу» попросила надати їй ганчірку для того щоб витерти лічильник так як в ящику, де знаходився лічильник було багато пилу та павутиння. Після того як працівниця «горгазу» ретельно витерла ганчіркою газовий лічильник та ящик газового лічильника всередині, вона повідомила, що за її словами у лічильнику «від старості» лопнув якийсь тонкий металевий дріт (як потім з`ясувалось це був дріт пломби) та є потреба його замінити. Потім працівниця «горгазу» самостійно заповнила письмовий документ про заміну пломби, верхню частину цього документа працівниця «горгазу» залишила собі, а нижню частину надала позивачу. Також при цьому працівниця «горгазу» дуже наполегливо просила підписати цей документ, погрожуючи тим, що у разі не підписання цього документа, буде відключено газ. Враховуючи наявну погрозу відключення газу у домоволодінні напередодні зимового опалювального періоду, позивач погодилась підписати цей документ, але при цьому ще раз повідомила працівницю «горгазу» про те, що ніколи не торкалась самого лічильника з моменту його встановлення та не відкривала металевий ящик де знаходився лічильник, а лише дивилась на показання лічильника для передачі цих даних для оплати газу. Однак після цього позивач дізналась, що контролером [PERSON] 13.10.2021 було складено акту про порушення № ZP005037, начебто за участю позивача та за її підписом. Після цього, цей акт був розглянутий 05.11.2021 на засіданні комісії відповідача та був задоволений, та за наслідками комісії складено Актом-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу та його вартості у розмірі 21 290,85 грн., з яким позивач не згодна, у зв`язку з тим, що вона ніколи не здійснювала несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки та не пошкоджувала пломбувальний матеріал на якому встановлена охорона пломба у будь-який спосіб. Доводи АТ «Запоріжгаз» про нібито наявність порушення позивачем Кодексу газорозподільних систем (далі КГС), а саме наявності за адресою позивача несанкціонованого втручання в роботу засобу вимірювальної техніки або пошкодження пломбувального матеріалу на якому встановлена охорона пломба не відповідають дійсності та не є підтвердженими з боку АТ «Запоріжгаз» жодними допустимими доказами. Ухвалою судді Запорізького районного суду Запорізької області від 22.02.2022 відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання. В ході підготовчого провадження представник АТ «Оператор газорозподільчої системи «Запоріжгаз» скористався своїм правом та надав до суду відзив на позовну заяву в якому проти задоволення позову заперечував в повному обсязі та просив у позові відмовити. Крім того, звернувся до суду з зустрічним позовом до [PERSON] про стягнення вартості необлікованого природнього газу, в якому просив стягнути з [PERSON] на користь АТ «Запоріжгаз» 21\~290,85 грн. вартості не облікованого природнього газу. В обґрунтування позову зазначив, що відповідач є споживачем природного газу за адресою: [ADDRESS] . 13 жовтня 2021 року за адресою відповідача представниками АТ «ОГС «Запоріжгаз» було складено акт про порушення № ZP005037, відповідно до якого було встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, пошкоджено пломбувальний матеріал на якому встановлена охоронна пломба № 08241330 в місці приєднання лічильника газу № 0562745». В акті зазначено дату розгляду комісією актів про порушення та контактні дані. Таким чином відповідача повідомлено щодо місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення, дату та орієнтований час засідання. На підставі вищевикладеного, комісією прийнято рішення про донарахування по акту про порушення та складено акт-розрахунок необлікованого об`єму та обсягу природного газу з урахуванням газових приладів і пристроїв та кількості зареєстрованих осіб за період з 13.04.2021 по 12.10.2021, на суму 21290,85 грн., яку позивач просить суд стягнути з відповідача. Протокольною ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 14.09.2022 зустрічний позов прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Відповідач за зустрічним позовом [PERSON] в особі свого представника [PERSON] надала до суду відзив на зустрічну позовну заяву доводи якого збігаються з доводами первісного позову. Крім того, за клопотанням [PERSON] та її представника [PERSON] по справі проведено почеркознавчу експертизу. Ухвалою Запорізького районного суду Запорізької області від 04.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача за первісним позовом [PERSON] , та її представник [PERSON] позов підтримали та просили задовольнити, проти задоволення зустрічного позову заперечували в повному обсязі. Представник відповідача за первісним позовом [PERSON] підтримав пояснення викладені у відзові та просив у задоволенні первісного позову відмовити, а зустрічний позов задовольнити в повному обсязі з підстав викладених у ньому. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступних висновків. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Відповідно до вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності Статтями 15, 16 ЦК України, передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Як встановлено судом та не оспорюється сторонами, [PERSON] зареєстрована та є споживачем послуг розподілу природного газу АТ «Запоріжгаз» за адресою: [ADDRESS] . 13 жовтня 2021 року представниками АТ «Запоріжгаз» за участю споживача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , було складено акт про порушення № ZP 005037, яким встановлено порушення Кодексу: «підпункту 3 пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС., а саме «несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильнику газу)». Зазначений акт [PERSON] підписала без зауважень. (а.с. 61) Відповідно до протоколу засідання комісії № 2786 від 05.11.2021 було вирішено акт про порушення № ZP 005037 від 13.10.2021 задовольнити повністю. (а.с. 65-66) На підставі вказаного акту про порушення АТ «Запоріжгаз» було складено Акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природнього газу відповідно до якого вартість не облікованого газу складає 21\~290,85 грн. (а.с. 69) Згідно супровідного листа від 10.12.2021 року № 690СП-18441-1221, споживачу [PERSON] , направлено Акт-розрахунок та рахунок на оплату, який протягом 10-ти днів з дня отримання споживач має сплати на рахунок АТ "Запоріжгаз" (а. с. 71). Правовідносини між газорозподільними підприємствами та споживачами природного газу (населенням) урегульовано статтею 714 ЦК України, Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», Кодексом ГРС, Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 27 грудня 2005 року № 619 (далі - Положення), а також договорами про приєднання споживача до газорозподільної системи. Взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем визначає Кодекс газорозподільних систем. Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу, побутовий споживач - споживач, що є фізичною особою та придбаває природний газ з метою використання для власних побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення своїх житлових приміщень, що не включає професійну та комерційну діяльність. Оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. Відповідно до підпункту 1 пункту 3 глави 2 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як "не з вини споживача"), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Як вбачається з пункту 1 глави 9 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо, зокрема, відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб, відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу. Відповідно до п. 7 глави 9 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про пошкодження пломб (підпункт 1), пошкодження ЗВТ (лічильника газу) (підпункт 2), наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ (підпункт 5). При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному главою 10 Розділу Х Кодексу ГРМ. Пунктом 1 глави 3 Розділу XI Кодексу газорозподільних систем встановлено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Відповідно до абзаців 1 та 2 пункту 8 глави 3 Розділу XI Кодексу ГРМ у разі виявлення Оператором ГРМ пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Приписами глави 5 розділу XI Кодексу ГРМ передбачено порядок та підстави складання акта про порушення, виявленого у споживача. Акт про порушення повинна розглядати комісія з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність. Пунктом 11 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем також установлено, що за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. Акт про порушення є службовим документом, що підтверджує факт порушення, носієм доказової інформації про виявлені представниками Оператора ГРМ порушення побутовими споживачами вимог законодавства. На підставі акта про порушення приймається відповідне рішення комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, що і є підставою для настання відповідних наслідків - нарахування фактичного об`єму спожитого (розподіленого/поставленого) природного газу по побутовому споживачу за відповідний календарний місяць за граничними об`ємами споживання природного газу населенням. За змістом пункту 12 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільної системи, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. У разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, він може оскаржити їх у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Таким чином, дослідивши фактичні обставини справи, суд встановив, що відповідно до наведених вище положень п. п. 4, 7 глави 3 Розділу VI Кодексу газорозподільних систем, станом на час виникнення спірних відносин між сторонами склалися договірні відносини з розподілу природного газу на умовах, визначених Типовим договором та Кодексом, що сторонами не заперечується. Відповідно до частини 2 розділу 5 глави XI КГС - акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) Оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Допитана в судовому засіданні в якості свідка позивач [PERSON] суду повідомила, що 13.10.2021 до неї прийшов контролер та повідомила, що у неї лопнув дріт на пломбі лічильника газу, та лічильник необхідно переополомбувати. Після переопломбування лічильника було складено відповідний акт, який підписано сторонами. Жодних інших актів в той день не складалось. Через певний проміжок часу до [PERSON] прийшов лист з вимогою про сплату вартості необлікованого газу. Акт про порушення який міститься в матеріалах справи [PERSON] не підписувала, підпис у спірному акті їй не належить. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду повідомила, що вона є контролером АТ «Запоріжгаз». У 2021 році вона вийшла на обхід адресатів відповідно до завдання майстра. У споживача [PERSON] після відкриття ящика, в якому розташовувався лічильник газу, було виявлено обірваний дріт на пломбі. У зв`язку з виявленим обривом дроту пломби, у присутності споживача, було складено акт про переопломбування та акт про порушення, який нею підписано. Крім того, свідок зазначила, що окремо нею було перевірено лічильник, та до його роботи (обліку газу) претензій не було, у зв`язку з чим він не демонтувався. Відповідно до висновків судової почеркознавчої експертизи № 63321-22 від 22.02.2023 встановлено, що вирішити питання «Чи виконано підпис від імені [PERSON] , у документі - Акті про порушення № ZP005037 від 13.10.2021 АТ «Запоріжгаз» в пункті 7 після слів: «Споживачем/несанкціонованим споживачем визнано факт умисного самовільного втручання в систему газопостачання, пошкодження ним пломб/ЗВТ (лічильника) так ні», та в пункті 8 після слів: «З Актом про порушення ознайомлений, копію отримав споживач (його представник): [PERSON] » тією особою, від імені якої вони зазначені, чи іншою особою?» - не надається можливим, з причин, що викладені в дослідницькій частині. Відповідно до дослідницької частини вказаного висновку експерта зазначено, що при оцінці результатів порівняльного дослідження встановлено, що ні збіжні, ні розбіжні ознаки почерку не утворюють сукупності, достатньої для позитивного чи негативного висновку. Пояснюється це тим, що збіжні ознаки почерку не утворюють індивідуальної чи близької до неї сукупності, оскільки відносяться до числа таких, що часто зустрічаються в почерках багатьох осіб. Тому за наявності виявлених розбіжних ознак, вони не дають підстави для позитивного висновку. Щодо виявлених розбіжних ознак, експерту не вдалося встановити: чи є вони варіантами ознак почерку [PERSON] , або вони обумовлені дією на процес письма збиваючих факторів тимчасового характеру (до яких зокрема відноситься зміна виконавцем ознак власного почерку), або це ознаки іншої особи, що виникли в наслідок наслідування справжньому підпису [PERSON] . Виявити належний комплекс ідентифікаційних ознак не надалось можливим у зв`язку із простотою виконання досліджуваного підпису. Саме відсутність однозначності в оцінці розбіжних ознак не дозволило вирішити питання ні в категоричній, ні в імовірній формі. (а.с. 143-147) Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, позивачем [PERSON] та її представником [PERSON] не доведено в ході розгляду справи належними та достатніми доказами ту обставину, що Акт про порушення № ZP005037 від 13.10.2021 не складався у присутності [PERSON] та нею не підписувався. При цьому суд критично ставиться до показів [PERSON] наданої нею в якості свідка, оскільки вона безпосередньо зацікавлена у вирішенні вказаної справи. Разом з цим, за змістом статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом. Власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідно до правових висновків Верховного Суду України, що викладені в постанові від 12 вересня 2011 року у справі N 6-25цс11 та Великої Палати Верховного Суду у постанові від 06 лютого 2019 року у справі N 14-503цс18 - складені газорозподільною організацією акти про порушення та акти-розрахунки, безпосередньо, не встановлюють для позивача будь-яких обов`язків, а лише є фіксацією виявленого порушення, а тому їх оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту порушених прав. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про визнання недійсним Акту-розрахунку необлікованого об`єму природнього газу і його вартості в наслідок виявленого порушення на підставі акту №ZP005037 від 13.10.2021 задоволенню не підлягають, оскільки законом не передбачено такого способу захисту прав. Водночас Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 17.04.2019 року у справі N 311/2314/16, з урахуванням закріпленого на рівні спеціальних нормативно-правових актів, дійшов висновку про право споживача на оскарження у судовому порядку незаконних дій відповідача. Таким чином, судом встановлено, що в даному конкретному випадку, позивач обрав не вірний спосіб захисту свого порушеного права, а відтак відповідно до ч 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог. Щодо зустрічного позову АТ «Оператор газорозподільчої системи «Запоріжгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого природнього газу, суд прийшов до наступних висновків. Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно пункту 1 глави 6 розділу X Кодексу ГРС власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ). Положення пункту 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГС визначають види порушень споживача внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, до яких, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу I Кодексу ГРС несанкціоноване втручання в роботу засобу вимірювальної техніки/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, зокрема, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням). Схожий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 28 грудня 2019 у справі № 911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі № 920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі № 908/554/19. Згідно підпункту 3.1.3 Положення лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі в таких випадках: у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника. Абзацом третім пункту 6 глави Х розділу X Кодексу ГРС визначено, що факт пошкодження пломби або недоставка на експертизу пакувального пакета має розглядатися як підтвердження фактів (підозр), визначених у протоколі, з відповідними наслідками, передбаченими цим Кодексом. Так, вказаний лічильник відповідно до Акту про порушення № ZP 005037 від 13.10.2021 не було демонтовано, а виявлене порушення було усунуто шляхом переопломбування лічильника. Пунктом 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС акт про порушення має бути розглянутий комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРС, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора (пункт 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем). Згідно з пунктом 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Відповідно до протоколу засідання комісії № 2786 від 05.11.2021 було вирішено Акт про порушення № ZP 005037 від 13.10.2021 задовольнити повністю. Законодавець визначає, що втручання в роботу - це цілеспрямовані умисні дії, які направлені на викривлення даних обліку природного газу. Згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу ГРМ для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24 жовтня 2018 року по справі № 914/2384/17. Вирішуючи спір по суті, судом встановлено, що представником АТ «ОГС «Запоріжгаз» не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що виявлені пошкодження пломбувального матеріалу лічильника газу призвели до викривлення даних обліку природного газу, тобто факт споживання [PERSON] необлікованого природного газу та усіх складових цього правопорушення, зокрема наслідків (дії, що призвела до викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями відповідача) не доведений. Натомість згідно показів свідка - контролера АТ «Запоріжгаз» [PERSON] встановлено, що під час огляду лічильника [PERSON] та його перевірки, претензій до обліку газу вказаним лічильником не виявлено, у зв`язку з чим його не було демонтовано. Доводи представника АТ «Запоріжгаз» про те, що відповідач несе відповідальність за збереження ЗВТ та пломб на ньому не є підставою для стягнення вартості необлікованого газу, оскільки представником АТ «Запоріжгаз» не доведено, що природнє перегнивання дроту пломби лічильника газу фактично призвело до порушення порядку обліку витраченого споживачем газу. До аналогічного висновку щодо змісту вказаних норм матеріального права щодо відсутності підстав для притягнення відповідача до відповідальності дійшов Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2021 року у справі № 646/6354/19, провадження № 61-11642св21 вказавши, що сам факт відсутності пломби за відсутності інших обов`язкових елементів правопорушення, а саме: витрати (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не враховується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або наявності інших дій, що призводять до викривлення даних засобу обліку природнього газу, не свідчить та є недостатнім для висновку про несанкціонованого втручання споживача у роботу ЗВТ/лічильника газу. Вказаний висновок суд враховує відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України. Аналізуючи вищевикладені доводи, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні зустрічного позову за недоведеністю, оскільки у порушення вказаних вимог закону АТ «ОГС «Запоріжгаз» не було надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що саме [PERSON] втручалась у роботу лічильника та пошкодження лічильника виникли з її вини. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Оскільки у задоволені первісного позову та зустрічного позовів відмовлено, судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed