Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-04 00:00:00

[PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до КП виконавчого органу Київради (КМДА) «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» про захист прав споживача, зобов?язання здійснити перерахунок заборгованості за теплопостачання, списання заборгованості за період відсутності опалення з початку опалювального сезону в 2019 році по 12.12.2019 року. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] є власником кв. [ADDRESS] . Позивач вказує, що з початку опалювального сезону 2019-2020 років у квартирі було відсутнє опалення до 12.12.2019 року через засмічення сопла на елеваторному вузлі. Незважаючи на відсутність послуги, їй нараховувалися платежі за опалення. Позивач неодноразово зверталася до КП «Київтеплоенерго» з заявами щодо перерахунку та списання заборгованості, надаючи відповідні акти, однак отримувала лише формальні відписки. Також позивач не користується послугою гарячого водопостачання понад три роки у зв`язку з встановленням бойлера, однак їй відмовлено у праві на відключення від послуги гарячого водопостачання, незважаючи на подані заяви. Внаслідок зазначених обставин утворилася заборгованість. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 07 жовтня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач у судове засідання з`явився, позовні вимоги просила підтримати в повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання з`явився. У задоволенні позову просив відмовити Дослідивши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору суд по суті встановив. За змістом ч.ч.1, 2, 3,4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.ч. 1, 5-6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч.1 ст. 15 ЦК України). Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Відповідно до ст. 16 ЦК України особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України. Дослідивши матеріали справи, судом було встановлено, що [PERSON] є власницею квартири відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за індексним номером 198387553 за адресою: [ADDRESS] . Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради від 10.04.2018 №591 КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам, у зв`язку із чим КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» здійснює з 01.05.2018 року надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води. Житловий будинок за адресою: [ADDRESS] обладнано будинковим приладом обліку теплової енергії типу СВТУ-11Т № 972, встановленим на системі централізованого опалення. Вказаний вузол обліку з березня 2019 року перебуває у неробочому стані, що підтверджується актом перевірки від 15.05.2019. Опалювальна площа квартир у будинку за адресою: [ADDRESS] станом на 01.10.2022 становить 2179,2 кв.м. Квартири не обладнані індивідуальними системами опалення або засобами обліку теплової енергії. Нежитлові приміщення, приєднані до загальнобудинкової системи опалення, відсутні. Централізоване опалення в житловому будинку за адресою [ADDRESS] в опалювальний період 2019/2020 було підключено 31.10.2019 згідно з нарядом на включення №1365 від 31.10.2019. Внесення інформації щодо періодів відсутності послуг з постачання централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води здійснюється на підставі інформації, що надається диспетчерською службою СП «КИЇВСЬКІ ТЕПЛОВІ МЕРЕЖІ» КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО. Дана інформація фіксується в Журналах «Перелік технологічних пошкоджень», де зазначається адреса об?єкта, період відключення, його причина та включення. Згідно наявної у КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» інформації послуга з централізованого опалення по житловому будинку по [ADDRESS] за період з листопада по грудень 2019 року була відсутня в наступні дні: в жовтні 2019 - відсутня; в листопаді 2019 року - послуга надавалась протягом всього місяця; внутрішньобудинкоовї ТМ ЦЩ (на РУ) в грудні 2019 року - з 06 по 12 грудня - причина аварійне пошкодження внутрішньобудинкової ТМ ЦШ на (РУ). Дана інформація підтверджується копією витягу з Журналу «Перелік технологічних Інша інформація про дні відсутності послуги з постачання теплової енергії за період з жовтня по грудень 2019 року по вищезазначеному житловому будинку в КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» відсутня. При проведенні нарахувань за комунальні послуги враховується інформація, що документально підтверджена та відображена у програмному комплексі Підприємства. Інформацію про дні відсутності послуги з постачання теплової енергії по житловому будинку по [ADDRESS] було враховано при здійсненні нарахувань за послугу з постачання теплової енергії мешканцям будинку за період з жовтня по грудень 2019 року. Обсяг теплової енергії виставлений по розрахунку мешканцям будинку по [ADDRESS] за період з Розрахунковий періодОбсяг теплової енергії виставлений до розрахунку, ГкалКількість діб надання послуги Жов. 1800 Лис. 1828, 665414 Гру. 1842, 534830 Січ. 1942, 095829 Лют. 1940, 329027 Бер. 1936, 796731 Кві. 198, 11986 Всього за опалювальний сезон 2018-2019 р.р. обсяг теплової енергії виставлений до розрахунку, Гкал - 205, 54. Кількість діб за надання послуги: 137, 00. Середній обсяг теплової енергії виставлений до розрахунку, Гкал за одну добу - 1, 5003. Обсяг теплової енергії виставлений до розрахунку, Гкал енергії виставлений по розрахунку мешканцям будинку по [ADDRESS] за грудень 2019 року становить 36, 0073. Якість та надання послуги з централізованого опалення залежить також від безперебійної роботи внутрішньобудинкової системи теплопостачання, обслуговування, налагодження та утримання у належному технічному стані, якої належить до повноважень обслуговуючої організації. Внутрішньобудинкові мережі будинку по [ADDRESS] утримуються на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва». Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N? 76, виконавці послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій здійснюють технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливної каналізації. Ненадання або зниження якості послуг з централізованого опалення може бути спричинена розбалансуванням внутрішньобудинкової системи теплоспоживання (не відрегульовано гідравлічні режими роботи системи теплоспоживання, засмічення корозійно-вапняковими відкладеннями стояківв та/або опалювальних приладів, несанкціоноване втручання в роботу системи теплоспоживання, повітряні пробки також можуть бути проблемою не потрапляння в повному об?ємі теплоносія в опалювальні прилади). Згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 01.06.2014 N? 869 «Про забезпечення єдиного підхлду до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» вінтрати на технічне облеуговування внутрішньобудинкових систем централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води є складовою тарифів на послуги з утримання будинків та споруд та прибудинкових територій. Інформація про відключення внутрішньбудинкових мереж централізованого опалення балансоутримувачем будинку КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва» не надавалася. Таким чином, враховуючи все вищезазначене, КП «КИІВТЕПЛОЕНЕРГО» протягом оплювального періоду 2019-2020 надавало на будинок вцілому теплову енергію, крім періоду ненадання з 06.12.2019 по 12.12.2019. Щодо проведення перерахунку Проведення перерахунку розміру плати за послугу з централізованого опалення у разі не надання її або надання не в повному обсязі (зниження якості) визначено порядком проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення у разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 N? 151 та Правилами N? 630. Цей порядок є нормативним документом, який регламентує перерахунки у сфері надання комунальних послуг. Порядком проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення у разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 N? 151 визначено перелік відхилень кількісних та якісних показників, за ЯКИМИ КП «КИЇВТЕПЛОВНЕРГО» здійснює перерахунки, та наведено конкретні формули, які враховують періоди ненадання послуг або надання не в повному обсязі, зниження якості. Згідно до п. 4 Порядку порядком проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення у разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 N? 151 якщо надання послуг з централізованого опалення розпочалося пізніше встановленого строку або опалювальний сезон достроково закінчився, а також за наявності перерв у наданні послуг, що перевищують допустимий строк (12 годин на добу один раз на місяць), перерахунок за надання таких послуг за відсутності квартирних та будинкових засобів обліку теплової енергії проводиться у разі оплати послуг за відповідними формулами. Відповідно до п. 5 Порядку порядком проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення у разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 N? 151 у разі невідповідності фактичної температури в житлових приміщеннях нормативний перерахунок за надання послуги з централізованого опалення проводиться за відсутності квартирних та будинкових засобів обліку теплової енергії. Отже, повинен бути зафіксованим факт невідповідності фактичної температури. Згідно п. 33, 34 Правил N? 630 у разі неналежного надання або ненадання послуг виконавцем споживач повідомляє про це виконавця в усній формі за допомогою телефонного зв?язку чи у письмовій формі за адресами, що зазначені в договорі. У повідомленні зазначається прізвище, ім?я та по батькові, точна адреса проживання споживача, а також найменування виду неналежно наданої або ненаданої послуги. Повідомлення незалежно від його форми (усна або письмова) обов?язково реєструється представником виконавця у журналі реєстрації заявок споживачів. Представник виконавця зобов?язаний повідомити споживачеві відомості про особу, яка прийняла повідомлення (прізвище, ім?я та по батькові), реєстраційний номер повідомлення та час його прийняття. Представник виконавця, якому не відомі причини неналежного надання або ненадання послуг, зобов`язаний угодити з виконавцем точний час та дату встановлення факту ненадання послуг, надання їх не у повному обсязі або перевірки кількісних та/або якісних показників надання послуг. У разі необхідності проведення такої перевірки у приміщенні споживача представник виконавця повинен з?явитися до споживача не пізніше визначеного у договорі строку. За результатами перевірки кількісних та або якісних показників надання послуги з централізованого опалення, здійсненої у квартирі споживача, представником виконавця послуг складається акт-претензія про неналежне надання або ненадання послуг (далі акт-претензія), який підписується споживачем та представником виконавця згідно з додатком 2. Акт-претензія складається у двох примірниках по одному для споживача та виконавця. У разі незгоди з результатами перевірки кількісних та/або якісних показників надання послуг споживач і виконавець визначають час і дату повторної перевірки, для проведення якої запрошується представник уповноваженого органу виконавчої влади та/або органу місцевого самоврядування, а також представник об?єднання споживачів. За результатами повторної перевірки складається акт про неналежне надання або ненадання послуг, який підписується органу виконавчої споживачем (його представником), представником виконавця, представниками уповноваженого влади та/або органу місцевого самоврядування, а також представником об?єднання споживачів. У разі неприбуття представника виконавця в установлений договором строк для проведення перевірки кількісних та/або якісних показників або необгрунтованої відмови від підписання акта-претензії такий акт вважається дійсним, якщо його підписали не менш як два споживачі (сусіди). Акт-претензія реєструється уповноваженими особами виконавця у журналі реєстрації актів-претензій згідно з додатком 3. Виконавець зобов?язаний розглянути такий акт-претензію і повідомити протягом трьох робочих днів споживача про її задоволення або про відмову у задоволенні з обґрунтуванням причини такої відмови. У разі ненадання протягом установленого строку виконавцем відповіді вважається, що він визнав викладені в акті-претензії факти неналежного надання або ненадання послуг. Отже, даний акт-претензія і є підставою для проведення перерахунку кількісних та якісних показників послуг про неналежне надання або ненадання послуг з централізованого опалення. Акт, що наданий [PERSON] , оформлено з порушенням вищезазначених норм, оскільки складено без присутності представника виконавця послуг та не надано результатів замірів температури повітря в квартирі [PERSON] , а відтак не є належним доказом. Крім того, відповідно до п. 18 Правил N? 630 розрахунковим періодом для оплати послуг, якщо інше не визначено договором, є календарний місяць. Тобто акт-претензія складається за кожний розрахунковий період, за умови підтвердження надання послуги невідповідної якості, окремо або її ненадання. Таким чином, зважаючи на вищевикладене, враховуючи, що початок надання послуги з централізованого опалення відбувся 31.10.2019, що підтверджується нарядом на включення №1365 з 17:00 год., а [PERSON] не надано актів-претензій за відповідні облікові періоди, що підтверджує факти ненадання або неналежного надання послуги, а відтак у КП виконавчого органу КМРА (КМДА) «Київтеплоенерго» відсутні підстави для проведення перерахунку за послугу з централізованого опалення за період з початку опалювального періоду 2019/2020 до 12.12.201 за адресою кв. [ADDRESS] . Звернення, надані [PERSON] до позовної заяви, а саме Заява від 09.08.2021 стосується опалювального періоду 2020/2021, тоді як позовні вимоги стосуються опалювального періоду 2019/2020. Щодо відключення квартири від внутрішньобудинкової системи гарячого водопостачання шляхом встановлення заглушки. У відповідності до пункту 25 Правил N? 630 самовільне відключення від мереж централізованого опалення та постачання гарячої води забороняється. Відключення споживача від мереж централізованого опалення та постачання гарячої води здійснюється у порядку, що затверджується центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства. В 2019 році Мінрегіоном наказом від 26.07.2019 N? 169 було затверджено новий Порядок відключення споживачів від систем централізованного опалення та постачання гарячої води (далі- Порядок N? 169). Розділом III Порядку N? 169 передбачено, що відключення окремих квартир багатоквартирних будинках можливе лише за умови, якщо на день набрання чинності Закону України "Про житлово-комунальні послуги" (дата набрання чинності 10.11.2017) не менше половини квартир та нежитлових приміщень цього будинку відокремлено від ЦО та ГВП. Інформація про перелік багатоквартирних будинків, у яких не менше ніж половина квартир та нежитлових приміщень відокремлена (відключена) від ЦО та ГВП, розміщується на офіційних веб-сайтах органів місцевого самоврядування, виконавців відповідних комунальних послуг. Для відокремлення (відключення) від ЦО та ГВП власник квартири чи нежитлового приміщення багатоквартирного будинку звертається до органу місцевого самоврядування з письмовою заявою в довільній формі із зазначенням причини відокремлення (відключення). Заява про відключення будівлі, в тому числі житлового будинку, від ЦО та/або ГВП передається на розгляд Комісії. Комісія на найближчому засіданні розглядає заяву про відокремлення (відключення) квартири чи нежитлового приміщення від ЦО та ГВП за участю заявника або його уповноваженого представника. Таким чином, зважаючи на вищевикладене, КП «КИЇВ ТЕПОРЕНЕРГО» не є органом, який вповноважений надавати дозвіл на відключення квартири від постачання гарячої води. Крім того, гаряча вода в квартирі [PERSON] обліковується згідно з показниками індивідуального багатотарифного лічильника типу Архимед зав. № AA1070 (дата проведення державної повірки 26.05.2022). [PERSON] має право не користуватися гарячою водою, але при цьому зобов?язаний щомісяця передавати показники лічильника, які будуть підтверджувати нульове споживання гарячої води, як це передбачено законодавством. Згідно ч. 1 ст. 11 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» передбачено, що зняття показань вузлів розподільчого обліку, а також приладів-розподілювачів теплової енергії здійснюється споживачами, якщо інше не передбачено договором. Зазначена норма кореспондується з пунктом 14 Правил N? 630. Щодо витрат на правничу допомогу. Відповідно до положень ст. 137 ЦПК України витрати, пов?язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Так, частиною 3 ст. 137 ЦПК України визначено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрату учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг) виконаних адвокатом, та здійсненим ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та значенням справи для сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини п?ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. розмірі сім тисяч гривень. Так, Позивач просить стягнути з Відповідача витрати на професійну правничу допомогу у Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов?язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об?єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв?язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи. Зазначені висновки Щодо позовних вимог, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ст. ст. 151, 156 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку при домову територію. Члени сім`ї власника будинку зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і при домової території та проведенню ремонту. Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та поводження з побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачам у житлових, садибних, садових, дачних будинках. Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Згідно ст. 6 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг. Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Згідно з п. 5, ч. 3 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач житлово-комунальних послуг зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. В силу положень п. 1 ч. 2 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець комунальної послуги зобов`язаний забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів. Як встановлено судом, позивач належним чином не виконав свого обов`язку з оплати за спожиті послуги, внаслідок чого відповідно до розрахунку, наданого відповідачем у позивача виникла заборгованість. Згідно п. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України, де зокрема в п. 3 зазначено, що цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Норми цивільного права поширюються на всі види зобов`язальних відносин. В силу положень ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом. Обов`язок щодо сплати за спожиті послуги встановлений законом, не зважаючи на наявність або відсутність договірних відносин між сторонами. Зазначений обов`язок є грошовим зобов`язанням. Статтею 12 ЦПК України, встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. При цьому сторона самостійно несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Обов`язок доведення своєї позиції за допомогою належних та допустимих доказів міститься і у ст. 81 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких умов, суд може приймати та покладати в основу рішення по справі лише ті обставини, які були доведені сторонами за допомогою належних, достовірних, достатніх та допустимих доказів. Сторони самостійно визначають обсяг, зміст та достатність доказів, що надають до суду. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі "Ващенко проти України" (Заява N 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, суд позбавлений повноваження на вихід за межі принципу диспозитивної і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Виходячи із принципу диспозитивної цивільного судочинства, визначеного ст. 13 ЦПК України, відповідно до якої суд розглядає справу лише в межах заявлених сторонами вимог і лише на підставі поданих ними доказів, а також, враховуючи норми ст. 81 ЦПК України, якою встановлено обов`язок кожної сторони довести ті, обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню. Щодо розподілу судових витрат, суд дійшов наступних висновків. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч.1 ст. 141 ЦПК України). Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено у повному обсязі, судові витрати позивача не підлягають стягненню з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed