Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-20 00:00:00

У травні 2023 року Приватне акціонернетовариство «Кіровоградобленерго» звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] , збитки завдані внаслідок порушення споживачам Правил роздрібного ринку електричної енергії. В обґрунтування позову позивач зазначив, що між позивачем та відповідачем склались правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ЦК України, ЗУ «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року №213. 11 лютого 2021 року в домоволодінні за адресою: [ADDRESS] представником позивача було виявлено факт порушення [PERSON] вимог вищевказаного Закону та ПРРЕЕ, а саме «самовільне підключення електропроводки будинку до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку з порушення схеми обліку». На цій підставі у відповідності до п.8.2.5. ПРРЕЕ про виявлене порушення було складено Акт про порушення №001808 від 11.11.2021 року. На підставі Акту про порушення та згідно глави 8.4 ПРРЕЕ «Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил», позивачем було визначено вартість недоврахованої внаслідок дій відповідача електроенергії на суму 21297,47 грн. Копію «Протоколу №112 засідання комісії по розгляду Акта про порушення споживачем ПРРЕЕ від 18.11.20212 року» та «Розрахунку Обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовим споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії» було надіслано відповідачу 22.11.2021 року. Вказує, що між позивачем та відповідачем 24.06.2022 року було укладено договір про погашення боргу, відповідно до якого відповідач визнав борг за недовраховану електроенергію в сумі 21297,47 грн. та зобов`язувався здійснити остаточну оплату до 10.12.2022 року, однак відповідачем оплату здійснено частково в сумі 7099,17 грн.Оскільки відповідач не в повному обсязі сплатив суму, це свідчить про неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань, а тому змушені звернутися до суду з вказаним позовом. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 03травня2023 року прийнято до свого провадження цивільну справу та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з викликом сторін. \~ \~ \~ \~ \~ Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, але подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив розглядати справу без участі представника позивача, при цьому представник надав згоду на ухвалення заочного рішення у справі у разі неявки відповідача в судове засідання (а.с.25). [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Від відповідача до суду надійшло заява про розгляд справи за її відсутності, та про визнання позовних вимог, при цьому вказала, що наслідки визнання їй зрозумілі повністю (а.с.27). Згідно ч. 8\~ст. 178 ЦПК України\~у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи та враховуючи визнання позову відповідачем, яке прийняте судом за наявності для того законних підстав, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи із наступного. \~\~Відповідно до ч. 4\~ст. 206 ЦПК України\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, до суду може звернутись кожна особа за захистом своїх порушених прав, а також інтересах інших осіб у випадках встановлених законом. Відповідно до ч.1 ст.13ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 76, ч. 1, 2 ст. 77, ч. 2 ст. 78, ч. 1 ст. 95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 6 ст. 81, ч. 1 ст. 89 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем склались фактичні договірні відносини та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Відповідач користувалась електроенергією та сплачували її вартість відповідно діючим тарифам. Таким чином, між сторонами виникли взаємні договірні відносини, а відповідно, і зобов`язання, як це передбачено ст.ст.\~11,\~202,\~509 ЦК України. Вказані правовідносини регулюються Правилами користування електроенергією для населення, що затверджені\~Постановою КМУвід 26.07.1999р.№ 1357\~(далі за текстом -ПКЕЕН), Правилами роздрібного ринку електроенергії, що затверджені Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 312 (далі - ПРРЕЕ),\~Законом України «Про ринок електричної енергії», іншими актами цивільного законодавства. Позивач належним чином і в повному обсязі виконав власні зобов`язання з постачання відповідачам електроенергії в належній кількості та з гарантованим рівнем якості. При перевірці електроустановок та контрольному знятті приладу обліку 11 лютого 2021 року за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення п.1.2.1, п.2.3.1, п.5.5.5.1, п.8.2.4 ПРРЕЕ, п.6.1 розділ 5 ККОЕЕ, п.11.9.1, п.11.9.2 КСР, а саме «самовільне підключення електропроводки будинку до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку з порушення схеми обліку». Згідно п.8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення представником енергопостачальника порушення ПРРЕЕ споживачем складається акт, який підписується представниками енергопостачальника та споживачем. Відповідно до вбз.9 п.8.2.5 ПРРЕЕ в разі відмови споживача від підпису акту в ньому робиться запис про відмову, акт вважається дійсним, якщо його підписали більше одного представники енергопостачальника та незаінтересована особа. За даним фактом складений акт про порушення № 001808 від 11.11.2021 рокуз схемою електроживлення споживача (а.с.4-6). Даний акт було складено двома представниками енергопостачальника, на час перевірки, домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , обліковується, як відключене від електромережі по наряду №171/54 від 12.03.2020 року. Осіб, яка допустила представників ОСР на об`єкт,Сівцова Р в присутності свідка [PERSON] , акт відмовилася підписувати, що засвідчила свідок [PERSON] . Факт порушення також зафіксовано актом тимчасового збереження вилученого речового доказу порушення ПРРЕЕ, яким вилучено кабель АПВ 2Х1,5 та опломбовано сейф пакетом 00253447 (а.с.7). Відповідно до «Протоколу №112 засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ від 18.11.20212 року» та «Розрахунку Обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовим споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії», прийнято рішення нарахування провести за період 157 днів з 04.06.2021 року по 11.11.2021 рік згідно з п.8.4.2 та формулою №8 глави 8.4 ПРРЕЕ «Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ», дата усунення порушення 11.11.2021 рік (а.с.8-9). Позивач листом за № 168/05/55 від 22.11.2021 направив на адресу відповідачки\~примірник розрахунку для оплати нарахованої суми, рахунок для сплати, акт про порушення №001808 від 11.11.2021 року, схема до акту №001808 від 11.11.2021 року та копію протоколу №112 засідання комісії по розгляду акта про порушення споживачем ПРРЕЕ. Таким чином, в розумінні положень п.8.2.5 ПРРЕЕ даний акт про порушення\~ПКЕЕН\~є дійсним (а.с.10). 24 червня 2022 року між сторонами було укладено договір про погашення заборгованості, відповідно до якого відповідач визнав борг за недовраховану електроенергію в сумі 21297,47 грн. та зобов`язувався здійснити остаточну оплату до 10.12.2022 року (а.с.11). Даний договір підписаний відповідачем особисто. Як вказує позивач у позовній заяві, відповідачем оплату здійснено частково в сумі 7099,17 грн. Пунктом 2 статті 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема Правилами роздрібного ринку. Постановою НКРЕКП України № 312 від 14.03.2018 року затверджено «Правила роздрібного ринку електричної енергії» . Пунктом 4 Постанови № 312 операторам системи розподілу електричної енергії (надалі за текстом ОСР) постановлено укласти договори про надання послуг з розподілу електричної енергії, які укладаються з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані на території діяльності ОСР. Відповідно до п. 2.1.5. ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил. Згідно з абз. 2 п. 2.1.7. ПРРЕЕ фактом приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплати рахунку оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. У статті 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» надані, зокрема, наступні визначення: електропостачальник - це суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність, на підставі відповідного договору з учасником ринку, у тому числі за договором постачання електричної енергії споживачу; учасник ринку електричної енергії (учасник ринку) - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом. Відповідно до ст.4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо. Як унормовано у п. 22 розділу «Прикінцеві та Перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії», нормативно-правові акти, прийняті на виконання Закону України «Про електроенергетику», діють до набрання чинності нормативно-правовими актами, затвердженими на виконання цього Закону. Відносини між побутовими споживачами і електропостачальниками на час виникнення спірних правовідносин регулювались Правилами користування електричною енергією для населення (далі - Правила), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26липня 1999року №1357 (втратила чинність на підставі постанови КМУ від 20 червня 2018 року № 502). Правила обов`язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Як і наведені вище положення законодавства, Правила передбачають, що підставою виникнення прав та обов`язків між побутовим споживачем і електропостачальником є укладення сторонами відповідного договору. Так, відповідно до п. 3 Правил споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і електропостачальником, що розробляється електропостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією (додаток 1) і укладається на три роки. Договір про користування електричною енергією (далі - договір) вважається продовженим на кожен наступний рік, якщо за місяць до закінчення зазначеного строку жодна із сторін не заявила про розірвання договору або про внесення до нього змін. У договорі електропостачальник зазначає межу розподілу (розмежування балансової належності електричних мереж та/або експлуатаційної відповідальності сторін) відповідно до складеного під час приєднання об`єкта споживача відповідного акта, який є додатком до договору. Під час підготовки проекту договору на об`єкті побутового споживача електропостачальник проводить контрольний огляд вузла обліку (засобу обліку), складає акт про збереження пломб, який є додатком до договору. З новим власником (користувачем) об`єкта укладається новий договір в установленому цими Правилами порядку. Пунктами 8, 9 Правил унормовано, що електроустановки побутового споживача повинні бути забезпечені засобом обліку електричної енергії для розрахунку за спожиту електричну енергію. Споживання електричної енергії без засобів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. У квартирах або інших об`єктах побутового споживача, розташованих за однією адресою, встановлюється один засіб обліку незалежно від кількості господарських будівель. Відповідно до п. 48 Правил побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушенняправил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. За умовами п. 53 Правил у разі виявлення представником електропостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником електропостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у електропостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Правилами встановлено, що Акт про порушення Правил має розглядатися комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Енергопостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562. Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил та застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користуванняелектричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики іспоживання електричноїенергії безприладівобліку. Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог Правил, та в разі виявлення таких порушень Правил: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому Правилами, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому Правилами, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку, інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електро установок, струмо приймачівабо електропроводки до електричної мережі енергопостачальника абоіншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5)самовільного підключення електро установок, струмо приймачівабо електропроводки до електричної мережі енергопостачальника абоіншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання "штучного нуля",що призвело до споживаннянеоблікованої електричної енергії. У п.3.2. Методики визначено, що вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складаєтьсявідповідно до передбаченої Правилами процедури. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку, що Акт про порушення - це документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення Правил на об`єкті споживача та є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Оскільки Акт про порушення Правил є лише фіксацією порушення, виявленого під час проведення перевірки дотримання цих Правил, сам по собі факт складення такого Акта про порушення не створює та не встановлює для Споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії. Однак, за умови його належної оцінки судом на відповідність зазначеним вище вимогам та у сукупності з іншими доказами, які підтверджують фактичні дані, що мають значення для вирішення справи, Акт про порушення може бути визнаний доказом, що підтверджує порушення Правил Споживачем. Разом з тим, визначеним нормативними вимогами юридичним фактом, який безпосередньо впливає на права та обов`язки Споживача в контексті його відносин з Енергопостачальником, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та є підставою для притягнення порушника Правил до встановленої законом відповідальності, в силу зазначених нормативних вимог, є саме рішення комісії енергопостачальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, яке оформлюється протоколом з розгляду Акта про порушення Такий правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17, а також у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 537/5354/18, від 19 лютого 2020 року у справі № 263/15158/18, від 22 квітня 2020 року у справі № 265/5305/18, від 16 вересня 2020 року у справі №390/2231/17. Згідно зі ст.611ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Факт розкрадання електроенергії в вигляді споживання електроенергії поза межами приладів обліку було встановлено працівниками енергопостачальної організації. За встановлених обставин факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії з боку\~ [PERSON] \~знайшов своє підтвердження відповідними доказами, тому на підставі п. 48 ПРРЕЕ споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Енергопостачальникобґрунтовано здійснивнарахування обсягутавартості не облікованої електричноїенергіїна підставіактівпропорушення яківподальшому булорозглянуто назасіданні комісіїз розглядуактів пропорушення\~енергопостачальної організації. Працівниками енергопостачальника було виявлено спосіб розкрадання електроенергії та місце розкрадання, що давало право застосувати ПРРЕЕ при розрахунку збитків. Як вже встановлено судом, розрахунок обсягу та вартості недорахованої електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем правил роздрібного ринку електричної енергії та визначення вартості недорахованої електричної енергії було здійснено на підставі ПРРЕЕ, які діяли на час виявлення правопорушення, а отже розрахунок проведений вірно та не викликає у суду сумніву. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Тому, зважаючи на наведене, суд приходить до висновку про обґрунтованість пред`явлених Приватним акціонерним товариством «Кіровоградобленерго» позовних вимог та про необхідність їх задоволення щодо відповідача [PERSON] , яка є стороною договору про користування електричною енергією №091903123. З огляду на викладене, а також те, що відповідач повністю визнала позов та його визнання прийняте судом за наявності для того законних підстав, суд доходить до висновку про наявність факту порушення відповідачем [PERSON] "Правил користування електроенергією для населення", що є підставою для задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача коштів за спожиту електроенергію та завданих збитків. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, суд стягує з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» судовий збір \~в сумі 2684,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved