Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-11 00:00:00

До Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області із позовною заявою звернувся [PERSON] до [PERSON] , про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Позовна заява мотивована тим, що наприкінці 2016 року позивач почав проживати однією сім`єю з [PERSON] без реєстрації шлюбу. [INFO] у них народилася спільна дитина - син [PERSON] . В подальшому сімейні відносини між ними не склалися та відповідач звернулася до суду про видачу судового наказу про стягнення аліментів з нього на утримання сина. Так, 23.10.2018 року Новоукраїнським районним судом Кіровоградської області, був виданий судовий наказ, яким стягнуто з позивача на користь відповідача аліменти на утримання сина [PERSON] у розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення сином повноліття. При цьому позивач як батько дитини крім сплати аліментів постійно в повному обсязі утримував хлопчика матеріально та брав участь у вихованні дитини. З перших днів окремого проживання [PERSON] залишала сина на тривалі терміни. Починаючи з 2020 року їхній спільний син постійно проживає з позивачем та знаходиться на його повному утриманні. В подальшому позивач звернувся до суду з позовом про припинення стягнення аліментів з нього у зв`язку з тим, що неповнолітній син проживає з ним. Рішенням Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 16.06.2021 року позовні вимоги були задоволенні та припинено стягнення аліментів на утримання сина [PERSON] з нього та, в свою чергу було стягнуто аліменти з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання сина [PERSON] , в розмірі 1/4 частини від усіх видів її заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно до повноліття дитини. Відповідачка з моменту прийняття даного рішення і по теперішній час аліменти не сплачувала і не сплачує. Станом на 01.02.2023 року заборгованість по аліментам становить 71793,40 гривень. Отже, позивач вважає, що оскільки заборгованість по аліментам виникла з вини відповідача, тому має право на стягнення з останньої неустойки. Посилаючись на розрахунок заборгованості по аліментам та здійсненим розрахунком неустойки (пені), зазначив, що загальна сума неустойки (пені) складає 252038,09 гривень. Однак, враховуючи положення ч.1 ст.196 СК України, пеню зменшено до розміру заборгованості по аліментах, тобто до 71793,40 гривень. Просить суд, стягнути з [PERSON] на його користь 71793,40 гривень неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання сина [PERSON] за період з 18.03.2021 року по 31.01.2023 року включно. Позивач [PERSON] в судове засідання не прибув, надавши заяву в якій позовні вимоги підтримав повністю, просить суд, задовольнити їх в судовому порядку та провести розгляд справи у його відсутність. Не заперечує проти постановлення заочного рішення (а.с.33, 38). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, оскільки за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача направлялись ухвала про відкриття провадження та позовна заява з додатками, які повернулися з відміткою «адресат відсутній» (а.с.27, 37).а тому суд розглядає справу на підставі наявних у ній доказів, з ухваленням заочного рішення, відповідно до вимог ст.ст.280-282 ЦПК України, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони перебували у цивільному шлюбі від якого у них народився син [PERSON] , [INFO] (а.с.11). Відповідно до рішення Виконавчого комітету Новоукраїнської міської ради №18 від 25.01.2021 року, місце проживання малолітнього [PERSON] , [INFO] встановлено разом з батьком [PERSON] , [INFO] (а.с.15). 16.06.2021 року на підставі рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області з відповідача [PERSON] стягнуто аліменти на утримання сина в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 18.03.2021 року та до повноліття дитини (а.с.12-14). Дане рішення перебуває на примусовому виконанні у відділі ДВС з 06.09.2021 року (а.с.16, 17, 18). Відповідач аліменти визначені рішенням суду не сплачує, в зв`язку з чим виникла заборгованість, яка станом на 01.02.2023 року становить 71793,40 гривень, що підтверджується довідкою розрахунком (а.с.19). Статтею 51 Конституції України та статтею 180 СК України, передбачено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно ст.8 Закону України «Про охорону дитинства», кожна дитина має право на рівень життя, достатній для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Згідно з частиною першою статті 181 СК України, способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними або за рішенням суду. Позивач вказує, що [PERSON] взагалі не виконує свої зобов`язання щодо сплати аліментів, у зв`язку з чим виникла заборгованість по сплаті аліментів, яка станом на 01.02.2023 року становить 71793 грн. 40 коп. Відповідно до ч.3 ст.195 СК України, розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору - судом. Згідно із ч.3 ст.71 Закону України «Про виконавче провадження», визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому Сімейним кодексом України. Частинами 1-2 статті 196 СК України, встановлено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження». Розмір неустойки може бути зменшений судом, з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України, не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Аналогічно вирішено питання у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 572/1762/15-ц, проте помилково наведено формулу, за якою обчислення пені за несплату або прострочення сплати аліментів передбачає врахування кожного місяця окремо, а не за кожен день прострочення сплати аліментів. Вказаний висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 квітня 2019 року по справі № 333/6020/16. Отже загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p=(A1 х 1% х Q1)+(A2 х 1% х Q2)+……….(An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Судом приймається до уваги розрахунок суми неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , що надано позивачем, який узгоджується із вищезазначеною постановою Верховного Суду. Таким чином, оскільки відповідачем не надано до суду належних та допустимих доказів сплати нею заборгованості по аліментам у розмірі 71793 грн. 40 коп. на утримання сина [PERSON] , [INFO] , загальна сума пені за прострочення відповідачем сплати аліментів за виконавчим листом №396/332/21 виданого 16.08.2021 року за період з 18.03.2021 року по 31.01.2023 року включно, становить 252 038 грн. 09 коп. Разом з тим, враховуючи вимоги ст.196 СК України розмір неустойки (пені) повинен бути не більше 100 відсотків заборгованості, а тому до стягнення підлягає неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів у розмірі 71793,40 гривень. Отже, виходячи з наведеного суд вважає, що вимоги позивача про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів на утримання доньки є обгрунтованими та підлягають задоволенню. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, позивач звільнений від сплати судового збору, а тому враховуючи те, що позовні вимоги задоволено з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави в розмірі 1073,60 грн. На підставі ст.51 Конституції України, ст.ст.180, 182, 191, 192 СК України, ст.8 Закону України «Про охорону дитинства» та

Outcome: approved