Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-08 00:00:00

Короткий виклад обставин справи Представник АТ «КБ «Глобус» звернуся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь АТ «КБ «Глобус» заборгованість за договором про надання споживчого кредиту для фізичних осіб від 09.11.2020 року в розмірі 41 013,15 грн., з яких 20 135,55 грн. прострочена заборгованість по кредиту; 20 877,60 грн. прострочена заборгованість по процентах, а також понесені судові витрати, а саме: 2 684,00 грн. судовий збір, 6000,00 грн. витрати на професійну правничу (правову) допомогу, в тому числі 3000,00 грн. гонорар адвоката за послугу та 3000,00 грн. гонорар успіху адвоката. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 09.11.2020 року між АТ «КБ «Глобус» та [PERSON] було укладено договір про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус», шляхом подачі заяви-анкети на приєднання до вказаного договору. У заяві-анкеті позичальником зазначено власні персональні дані, погоджено умови кредитування та графік платежу: сума кредиту 43 495,00 грн., строк кредитування 24 місяці з 09.11.2020 по 08.11.2022, пільговий період 6 місяців з 09.11.2020 по 09.05.2021, комісія за управління кредитом 3%, розмір процентної ставки 0,00010%, схема повернення кредиту ануїтет, реальна процентна ставка 60,90180 %. Банк свої зобов`язання за договором виконав. Проте відповідач, всупереч вимогам кредитного договору, не виконав взяті на себе договірні зобов`язання, у зв`язку з чим станом на 01 лютого 2023 року утворилася заборгованість за договоромв сумі 41 013,15 грн., яка складається з: 20 135,55 грн. - прострочена заборгованість по кредиту; 20 877,60 грн. прострочена заборгованість по процентах. Вказано, що у відповідності до чинного законодавства позивачем вживались заходи досудового врегулювання спору, шляхом направлення позичальнику вимоги про дострокове виконання грошових зобов`язань. Однак як у визначені кредитором строки, так і до часу звернення до суду, відповідач не виконує свої обов`язки щодо погашення борг, у зв`язку із чим банк змушений звернутися до суду за захистом своїх прав до суду. Процесуальні дії по справі, заяви сторін Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.04.2023 року відкрито провадження у справі та постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження, про що повідомлено сторони. Ухвалами судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.05.2023 року та від 24.05.2023 року відкладено розгляд справи у зв`язку із неявкою учасників справи. Представник позивача у судове засідання 09.06.2023 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Клопотань про відкладення судового засідання на адресу суду не надходило. При цьому, 03.05.2023 року через систему «Електронний суд» від представника АТ «КБ «Глобус» - Верхогляд М.Л., яка діє на підставі довіреності у порядку передоручення від 11.08.2023 року, поступило клопотання, в якому просить розглядати справи без їхньої участі. В заяві зазначає, що позовні вимоги вони підтримють в повному обсязі. Аналогічного змісту заява поступила до суду і 09.06.2023. Враховуючи наведене, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності представника позивача, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 211 ЦПК України. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, хоча про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, шляхом направлення судової повістки на його поштову і електронну адреси, та шляхом направлення судової повістки у додаток «Viber», що підтверджується довідкою про доставку повідомлення, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності та відзиву не подавав. За таких обставин, відповідно до ч.1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи відсутність заперечень представника позивача проти заочного розгляду справи, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до вимог ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено, що 09.11.2020 року між АТ «КБ «Глобус» та [PERSON] було укладено договір про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус», шляхом подачі заяви-анкети № 40540475 від 07.11.2020\~року на приєднання до вказаного договору. Вказана заява-анкета підписана [PERSON] . У заяві-анкеті позичальником зазначено власні персональні дані, погоджено умови кредитування та графік платежу: сума кредиту 43 495,00 грн., строк кредитування 24 місяці з 09.11.2020 по 08.11.2022, пільговий період 6 місяців з 09.11.2020 по 09.05.2021, комісія за управління кредитом 3%, розмір процентної ставки 0,0001 %, схема повернення кредиту ануїтет, реальна процентна ставка 60,90\~%. Крім того, [PERSON] своїм підписом підтвердив отримання та ознайомлення з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту. Також до матеріалів справи додано копію публічної пропозиції АТ «КБ «Глобус» на укладення Договіру про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус». Згідно з розрахуном заборгованості за кредитним договором № 40540475 про надання споживчого кредиту АТ «КБ «Глобус» для фізичних осіб від 09.11.2020 року станом на 01.02.2023 року, заборгованість [PERSON] перед АТ «КБ «Глобус» складає 41 013,15грн., яка складається з: 20 135,55 грн. - прострочена заборгованість по кредиту; 20 877,60 грн. прострочена заборгованість по процентах. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку. Застосовані норми права, позиція суду та оцінка доводів Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на звернення до суду для захисту своїх прав. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. За змістом статей 12 та 81\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.\~89\~ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно з п. 1 ч. 2 ст.\~11\~ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст.\~202\~ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.\~207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1ст. 626 ЦК України). В силу ч. 1 ст.\~628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно із ч. 1 ст.\~633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Відповідно до положень ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. У ст.\~3 цього Закону\~«Про електронну\~комерцію» визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Відповідно до ч. 7, 12 ст.11\~Закону України\~«Про електронну\~комерцію» електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Як вбачається з матеріалів справи, 09.11.2020 року між АТ «КБ «Глобус» та [PERSON] було укладено договір про надання комплексу послуг банківського обслуговування № 40540475 в АТ «КБ «Глобус». Відповідно до Графіка платежів, зазначеного в заяві-анкеті, позичальник зобов`язаний у період з моменту отримання Кредиту до 1 (першого) числа кожного місяця, вказаного у Графіку платежів, сплачувати визначену суму платежу. Підписанням Заяви-Анкети на приєднання до договору, [PERSON] підтвердив, що на момент укладення договору він ознайомлений з повним текстом договору, повністю зрозуміла його зміст та погоджується зі всіма умовами договору, що є чинними на дату укладання цього Договору. Відповідно до\~пункту 2.3\~договору про\~надання комплексу\~послуг банківського\~обслуговування в\~АТ «КБ\~«Глобус»,\~затвердженого рішенням\~правління АТ\~«КБ «Глобус», протокол № 96 від 28 серпня 2020 року, клієнт зобов`язаний, зокрема: належним чином виконувати умови цього Договору, своєчасно сплачувати проценти за користування кредитом, комісії та штрафні санкції (за наявності) в порядку, передбаченому цим Договором (в т.ч. Заявою-Анкетою на приєднання до Договору), гарантувати повернення заборгованості по кредиту всіма коштами, майном, майновими правами, що йому належить. Положеннями п. 1.9 договору про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» визначено, що підписанням заяви-анкети на приєднання до Договору, в тому числі в електронному вигляді з використанням електронного підпису, клієнт беззастережно підтверджує, що на момент укладення договору клієнт ознайомився з повним текстом Договору з додатками ( в тому числі Тарифами), повністю зрозумів його зміст та погоджується зі всіма умовами Договору та Тарифами, що є чинними на дату укладання цього договору. Відповідно до графіка платежів позичальник зобов`язаний у період з моменту отримання кредиту до першого числа кожного місяця, вказаного у графіку платежів, сплачувати визначену суму платежу. Позивачем АТ «КБ «Глобус» вживались заходи досудового врегулювання спору, шляхом направлення відповідачу вимоги про виконання грошових зобов`язань за кредитним договором за вих. № 1-1945 від 16.11.2022 року, надавши можливість протягом 30 календарних днів з моменту відправлдення бавнгком данного листа, здійснити дострокове погашення кредиту у повному обсязі разом зі сплатою простроченого боргу та процентів, а всього: 39 708,30 грн. станом на 31.10.2022 року. Однак, у визначені строки зазначені вимоги відповідачкою не виконані. Відповідно дост. 599 ЦК Українизобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Згідно з ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору і одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно із ч. 1 ст.\~1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Відповідно до положень ч. 1 ст.\~1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з ч. 2 ст.\~1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно достатті 1048 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст.\~1052\~ЦК України у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно достатті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. В силу ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ч. 1 ст. 611 ЦК України). Так, з матеріалів справи вбачається, що АТ «КБ «Глобус» свої зобов`язання за договором виконав, надавши відповідачу кредитні кошти у визначеному розмірі. Розрахунком заборгованості підтверджується, що у відповідача наявна заборгованість в розмірі 41 013,15 грн. Будь-яких відомостей та доказів на спростування наявної заборгованості чи наявності такої в іншому розмірі матеріали справи не містять. Враховуючи, що відповідач взяті на себе зобов`язання за договором не виконав, наявну заборгованість перед АТ «КБ «Глобус» в добровільному порядку не погасив, суд приходить до висновку, що позов підставний та підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч. 5 ст.\~263\~ЦПК України обґрунтованим є рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, повинні відповідати дійсності і підтверджуватися достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні. Виходячи із вищенаведеного, після всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи, викладені позивачем у позовній заяві, обґрунтування позовних вимог знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, відповідач взяті на себе зобов`язання за договором не виконав, наявну заборгованість у добровільному порядку не погасив, відтак новий кредитор має право вимагати його виконання, що свідчить про порушення його прав. За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог АТ «КБ «Глобус» та стягнення із відповідача заборгованість за договором про надання комплексу послуг банківського обслуговування в АТ «КБ «Глобус» від 09.11.2020 року в розмірі 41 013,15 грн. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути понесені та документально підтверджені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 2 684,00 грн. У відповідності до ч. 1 ст.133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України). Згідно із ст.\~137\~ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 3 ст.141\~ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Витрати на правову допомогу стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (наприклад, складання позовної заяви, складання відзиву на позовну заяву, апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, надання консультацій, переклад документів, копіювання документів). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. На підтвердження факту понесення позивачем судових витрат на правову допомогу та їх розміру,до матеріалів справи додано: договір № 051222 про надання професійної правничої (правової) допомоги від 05.12.2022 року, акт прийому-передачі послуг від 27.03.2023 року, платіжне доручення № 3532 від 28.03.2023 року на суму 3000 грн. (а.с. 23-27). Відповідно до п. 3.1 умов договору про надання правничої допомоги № 051222 від 05.12.2022 року, за надання послуг цим Договором Клієнт сплачує Адвокату гонорар, виходячи з кваліфікації, досвіду і завантаженості клієнта, кількості годин, витрачених Адвокатом на надання послуг Клієнту, скадності справи/завдання, обсягу наданих послуг/виконаних робіт, фінансового стану Клієнта та іншої сторони судового процесу, ціни позову, значимості справи для клієнта та впливу рішення суду на його репутацію та інші істотні обставини. Оплата послуг здійснюється клієнтом на підставі погодженого/підписаного Сторонами Акту приймання-передачі послуг у спосіб та у строки, визначені у відповідному Акті. Відповідно до п. 3.2 умов договору про надання правничої допомоги № 051222 від 05.12.2022 року ставка гонорару Адвоката за послуги за одну годимну роботи складає 1500,00 грн. Сторони погодили, окрім гонорару Адвоката за послуги, за кожне судове рішення на користь Банку Клієнт сплачує Адвокату гонорар успіху, який встановлюється у розмірі 3000 грн. З акту приймання-передачі наданих послуг від 27.03.2023 року вбачається, що сторони досягли згоди про те, що адвокатом надано клієнту всі необхідні послуги за договором про надання правової допомоги на суму 3000 грн. Позивачем АТ «КБ «Глобус» здійснено перерахування коштів адвокату за надання юридичних послуг в сумі 3000 грн., що підтвердується відповідним платіжним дорученням. Таким чином вказаний розмір судових витрат в сумі 3000 грн. погоджений адвокатом та клієнтом. Вказані послуги оплачені в повному об`ємі, що підтверджується наявним в матеріалах справи платіжним документом. Щодо вимоги про стягнення з відповідача гонорару успіху в сумі 3000 грн. суд зазначає наступне. Велика Палата Верховного Суду зазначала про те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц). У рішенні (щодо справедливої сатисфакції) від 19.10.2000 у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece, заява № 31107/96) Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) вирішував питання обов`язковості для цього суду угоди, укладеної заявником зі своїм адвокатом стосовно плати за надані послуги, що співставна з «гонораром успіху». ЄСПЛ вказав, що йдеться про договір, відповідно до якого клієнт погоджується сплатити адвокату як гонорар відповідний відсоток суми, якщо така буде присуджена клієнту судом. Такі угоди, якщо вони є юридично дійсними, можуть підтверджувати, що у заявника дійсно виник обов`язок заплатити відповідну суму гонорару своєму адвокатові. Однак угоди такого роду, зважаючи на зобов`язання, що виникли лише між адвокатом і клієнтом, не можуть зобов`язувати суд, який має оцінювати судові та інші витрати не лише через те, що вони дійсно понесені, але й ураховуючи також те, чи були вони розумними. З урахуванням наведеного не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема, у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Ключовим критерієм під час розгляду питання щодо можливості стягнення «гонорару успіху» у даній справі є розумність заявлених витрат. Тобто розмір відповідної суми має бути обґрунтованим. Крім того, підлягає оцінці необхідність саме такого розміру витрат. Стягнення заявленої суми має співвідноситися із виконаною роботою щодо представництва інтересів у суді та досягнення обумовленого між сторонами успішного результату. У зв`язку із цим, суд бере до уваги, що на стадії судового розгляду справи правова позиція позивача вже була сформована, а доказів додаткового комплексного та всестороннього вивчення юридичної природи спірних правовідносин не надано. Отже, суд вважає, що заява АТ «КБ «Глобус» щодо розподілу витрат на професійну (правничу) допомогу в частині стягнення 3000 грн. гонорару успіху не відповідає критерію розумності, такі витрати не мають характеру необхідних, не співрозміріні із виконаною роботою в суді, а їх відшкодування за відсутності достатнього обґрунтування, з огляду на обставини цієї справи, матиме надмірний характер для відповідача. Враховуючи викладене, а також задоволення позовних вимог АТ «КБ «Глобус», з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3000,00 грн. згідно з наданим розрахунком.

Outcome: approved