Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-13 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири. Позовні вимоги мотивує тим, що вона являється власницею квартири [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS] . Зазначає, що 04 грудня 2022 року вона виявила, що її квартира залита водою, на стінах та стелі по всій квартирі спостерігаються мокрі плями та пошкодження штукатурки, суттєво пошкоджені меблі. У зв`язку з чим вона звернулась до керуючої компанії багатоквартирного будинку ТОВ «УК Навібуд», яка комісією встановила факт залиття її квартири, а саме: виявлено сліди замокання стелі, стін та підлоги кухні внаслідок залиття з квартири [ADDRESS] , про що було зроблено відповідний акт від 06.12.2022 року. В подальшому вона вернулась до будівельної компанії ТОВ «Вулан» для встановлення суми шкоди, нанесеної її майну при затопленні квартири. Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 від 07.12.2022 року, вартість ремонтних робіт для відновлення приміщення до стану, яке існувало до моменту завдання шкоди, становить по зведеному кошторисному розрахунку 12 475,06 гривень. Відповідно до кошторису по ремонту кухонних меблів, який складено директором ПП «Яцина» для встановлення шкоди внаслідок затоплення квартири від 07.12.2022 року, вартість ремонту складає 10\~504,50 гривень. Таким чином внаслідок залиття квартири відповідачем було пошкоджено стіни, стелю та підлогу, пошкоджено кухонні меблі, відтак їй було завдано майнову шкоду в розмірі 22 979,56 гривень. Відповідач добровільно відшкодувати шкоду відмовилася. Враховуючи вищенаведене, просить позов задоволити. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 02.05.2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Учасники справи, заперечень щодо можливості судового розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін не висловили, тому з урахуванням положень частини п`ятої\~ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглянув справу на підставі наявних у ній матеріалів. Відповідач відзив на позов не подавав. Дослідивши та перевіривши зібрані у справі докази, суд приходить до такого висновку.\~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Судом встановлено, що [PERSON] являється власницею квартири [ADDRESS] , яка належить їй на підставі договору купівлі-продажу від 24.05.1997 року (а.с.12). 06.12.2022 року комісією ТОВ «УК «Навібуд», складено акт обстеження квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , яким підтверджено факт залиття квартири [ADDRESS] , а саме сліди замокання стелі, стін та підлоги у кухні внаслідок залиття з квартири [ADDRESS] (а.с.3). Згідно локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 від 07.12.2022 року, виконаного ТОВ «Вулан», вартість ремонтних робіт для відновлення квартири [ADDRESS] до стану, яке існувало до моменту завдання шкоди, становить по зведеному кошторисному розрахунку 12 425,06 гривень (а.с.4-6). Відповідно до кошторису по ремонту кухонних меблів, який складено директором ПП «Яцина» для встановлення шкоди внаслідок затоплення квартири від 07.12.2022 року, вартість ремонту меблів після затоплення квартири [ADDRESS] складає 10\~504,50 гривень (а.с. 7). Зі змісту ч.1 ст.16\~ЦК України\~вбачається, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності з вимогами пункту 2.3.6\~наказу № 76 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства «Правила утримання житлових будинків та при будинкових територій»\~причина залиття з зазначенням пошкоджених та таких, що вимагають ремонту або заміни конструктивних елементів, а також обсягів необхідних ремонтно-будівельних робіт з усунення дефектів, що виникли, встановлюється в «Акті про залиття» за формою додатку №4. Згідно додатку № 4 до зазначених Правил у акті, зокрема, зазначається, що трапилось, причини та наслідки залиття, акт складається комісією у складі головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. На виконання вказаних вимог 06.12.2022 року комісією ТОВ «УК «Навібуд» складено акт обстеження квартири [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , яким підтверджено факт залиття квартири [ADDRESS] , а саме сліди замокання стелі, стін та підлоги у кухні внаслідок залиття з квартири [ADDRESS] (а.с.3). Також судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно № 326082430 від 16.03.2023 року, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с. 19-20). Частиною 3\~статті 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частини першої\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина друга\~статті 1166 ЦК України). Відповідно до\~ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором, або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до п. 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з пунктом 9 вищезазначеної Постанови відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов`язку надати річ того ж роду і якості, налагодити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб полагодити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Згідно\~ст.1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на встановлені судом обставини та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Аналогічна позиція зазначена у Постанові Верховного суду від 11.12.2018 року по справі № 308/7607/14-ц, провадження 61-26898св18. Отже, суд приходить до висновку про те, що шкода була заподіяна саме в результаті залиття квартири та саме з вини відповідача - власника квартири\~ [ADDRESS] . Доказів, що шкода завдана не з вини відповідача в матеріалах справи відсутні. За цих обставин позов про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 22 979,56 грн. підлягає до задоволення. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це\~не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржувані судові рішення відповідають критерію обґрунтованості судового рішення. Крім того, відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір. На підставі наведеного та

Outcome: approved