Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-25 00:00:00

У жовтні 2022 року до суду надійшла вказана цивільна справа за позовом [PERSON] ,\~ [PERSON] до\~Павлограської міської\~ради,\~ [PERSON] ,\~третя особа:\~Перша Павлоградська\~державна нотаріальна\~контора Дніпропетровської\~області,\~про визнання\~права власності\~на 1/4 частку нерухоме\~майно в\~порядку спадкування за кожною. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивачок, [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на 2/4 частки квартири [ADDRESS] . Проте при зверненні до нотаріуса із питанням про прийняття вказаної спадщини, позивачкам було відмовлено у зв`язку з відсутністю у останніх правовстановлюючих документів на вказану квартиру. У зв`язку із зазначеним позивачки звернулися до суду із вказаним позовом. Ухвалою суду від 11 листопада 2022 року провадження у справі відкрито та постановлено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження. Від [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява\~до [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~третя особа:\~Перша Павлоградська\~державна нотаріальна\~контора Павлоградського\~районного нотаріального\~округу Дніпропетровської\~області про\~визнання права\~власності на\~нерухоме майно\~в порядку\~спадкування за\~законом, яка була прийнята судом, а вимоги за нею об`єдані із вказаним зустрічним позовом згідно ухвали суду від 27 березня 2023 року. Зустрічний позов обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивачки за зустрічним позовом, [PERSON] , після смерті якої залишилося спадкове майно, а саме 1/4 частка квартири [ADDRESS] . Спадкоємцями є [PERSON] та [PERSON] . При цьому за життя померла [PERSON] склала заповіт, яким заповідала [PERSON] 1/4 частку вказаної вище квартири. Проте [PERSON] на момент смерті своєї матері вже була непрацездатною за віком, у зв`язку з чим вважає за можливе отримання обов`язкової частки у спадщині. При цьому при зверненні до нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку із відсутністю у неї правовстановлюючих документів на вказану квартиру. У зв`язку із зазначеним позивачка за зустрічним позовом просить суд визнати за нею право власності на 1/16 частку вказаної квартири у порядку спадкування за законом. Сторони у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд прийшов наступних висновків. Відповідно довідці, виданій КП Павлоградське МБТІ від 13.09.2022 року, за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 29.03.1994 року Павлоградським відділом обліку та розподілу житлової площі. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією відповідного свідоцтва про смерть. Відповідно до ч.1 ст.356, ч.1 ст.357 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Отже, суд приходить до висновку, що зазначені вище особи, у тому числі і померла [PERSON] , були співвласницями вказаної квартири на праві спільної часткової власності та кожній власниці останньої належало по 1/4 частці у праві власності на вказану квартиру. Після смерті [PERSON] на її частку у вказаній квартирі відкрилася спадщина. Так, згідно копії заповіту, померла [PERSON] заповідала належну їй 1/4 частку на вказану квартиру [PERSON] . При цьому згідно копії довідки про реєстрацію та склад сім`ї від 02.08.2022 року, померла [PERSON] була зареєстрована та прожиивала за адресою: [ADDRESS] разом із [PERSON] та [PERSON] до дня смерті. Відповідно копіям свідоцтв про народження, [INFO] народилася [PERSON] , а [INFO] - [PERSON] , матір`ю яких зазначена [PERSON] . У свою чергу [PERSON] одружилася з [PERSON] , у результаті чого взяла прізвище чоловіка - " [PERSON] ", а [PERSON] одружилася спочатку з [PERSON] , а згодом з [PERSON] , взявши прізвище останнього. Отже, суд приходить до висновку, що померла [PERSON] є матір`ю [PERSON] та [PERSON] . Так, [PERSON] зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після померлої матері як спадкоємець за законом, що має право на обов`язкову частку у спадщині, оскільки вона на день смерті спадкодавиці досягла пенсійного віку, що підтверджєуться копією останньої, матеріалами спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , а також посвідченням пенсіонера [PERSON] . Відповідно до ч.1 ст.1241 ЦК України малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка). Отже, суд приходить до висновку, що оскільки [PERSON] була вже непрацездатною донькою (пенсіонеркою за віком) на день смерті матері, [PERSON] , вона має право на обов`язкову частку у спадщині. Зважаючи на наявність заповіту по справі на 1/4 частку вказаної по справі квартири на ім`я [PERSON] , [PERSON] перейшло право власності на обов`язкову частку у спадщині у розмірі 1/16 частки вказаної квартири, а [PERSON] - 3/16 частки на вказану квартиру за заповітом. При цьому згідно копії постанови про відмову у вчиннні нотаріальної дії, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на обов`язкову частку у спадщині у зв`язку з відсутністю в останньої правовстановлюючих документів. У свою чергу судом також встановлено, що [INFO] померла [PERSON] . За час перебування спочатку у шлюбі з [PERSON] у подружжя народилася [PERSON] , [INFO] . Вказане підтверджується копією відповідного свідоцтва про народження. У подальшому [PERSON] вийшла заміж за [PERSON] , а пізніше уклала шлюб з [PERSON] , взявши прізвище останнього - " [PERSON] ". Вказане підтверджується відповіними копіями свіжоцтв про шлюб. Також згідно копії свідоцтва про народження, [INFO] народилася [PERSON] , матір`ю якої записана [PERSON] . При цьому [PERSON] одружилася з [PERSON] , у результаті чого взяла прізвище чоловіка - " [PERSON] ". Вказане підтверджується копією свідоцтва про шлюб. Отже, суд приходить до висновку, що [PERSON] та [PERSON] приходяться померлій [PERSON] рідними доньками. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на частку у праві власності померлої на квартиру [ADDRESS] . Відповідно довідці про реєстрацію та склад сім`ї від 25.07.2022 року, [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] разом із [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] до дня смерті. При цьому відповідно довідці, виданій КП Павлоградське МБТІ від 13.09.2022 року, за померлою [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано право власності на квартиру [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності, виданого 29.03.1994 року Павлоградським відділом обліку та розподілу житлової площі. Згідно копії спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , вказані вище доньки зверталися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини після померлої матері. Позивачки також зверталися до нотаріальних органів з метою отримання свідоцтв про право на спадщину на вказані частки квартири, проте їм було відмовлено у зв`язку з відсутністю в них правовстановлюючих документів на вказане майно. Вказане підтверджується копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч.2 ст.1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Виходячи зі змісту ст.392 ЦК України, право власності встановлюється в судовому порядку, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. У п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" зазначено, що за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Так, позивачки за первісним позовом вважали, що після смерті [PERSON] спадщина відкрилася на 2/4 частки вказаної вище квартири, оскільки померлій на праві власності належела 1/4 частка цієї квартири та інша 1/4 частка - за заповітом після відкриття спадщини після померлої [PERSON] . Проте як вже було встановлено судом, [PERSON] , окрім [PERSON] , також мала ще одну доньку, [PERSON] , позивачку за зустрічним позовом, яка на момент смерті [PERSON] вже була непрацездатною та пенсіонеркою за віком, у зв`язку з чим отримала обов`язкову частку у спадщині після померлої матері, [PERSON] , у розмірі 1/16 частки квартири. Таким чином, оскільки 1/16 частки вказаної квартири в якості обов`язкової була отримана позивачкою за зустрічним позовом на підставі спадкування за законом, [PERSON] за життя отримала 3/16 частки вказаної квартири у результаті спадкування за заповітом. Також [PERSON] на праві спільної часткової власності мала 1/4 частку вказаної квартири на підставі свідоцтва про право власності, виданого 29.03.1994 року Павлоградським відділом обліку та розподілу житлової площі, що підтверджується матеріалами справи. Отже, беручи до уваги вищевикладені обставини по справі, досліджені на їх підтвердження докази, звертаючи увагу на зазначені норми чинного законодавства, суд приходить до висновку, що зустрічна позовна заява підлягає задоволенню повністю і за [PERSON] слід визнати право власності на 1/16 частку квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за законом. У свою чергу, зважаючи на все вищевикладене, суд приходить до висновку, що первісний позов підлягає частковому задоволенню та вважає за необхідне визнати за первісними позивачками право власності на 7/32 часток квартири [ADDRESS] за кожною (1/4 частки вказаної квартири + 3/16 часток останньої : 2). Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме з [PERSON] на користь кожної з позивачок за первісним позовом підлягає стягненню судовий збір у розмірі 868,35 грн. У свою чергу з відповідачок за зустрічним позовом на користь [PERSON] підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536,80 грн з кожної.

Outcome: partial