Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-08 00:00:00

Представник позивача [PERSON] адвокат Герасимчук О.О. звернулася до суду із позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що сторони 06.09.20211 зареєстрували шлюб, від якого мають неповнолітню дитину [PERSON] , [INFO] . Спільне життя у них не складається, вони припинили шлюбні стосунки. Спільне господарство вони не ведуть, спільного сімейного бюджету не мають. Їх шлюб існує формально, а тому просить шлюб розірвати, стягнути із відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати. Позивач та його представник клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження не подавала. Заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження відповідачкою не подано. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Герасимчук О.О. в судове засідання не з`явилися, представником подано до суду заяву, в якій він просив справу розглянути у його відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримує і просить їх задоволити (а.с. 24). Відповідачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася. Надіслала до суду заяву, в якій позовні вимоги про розірвання шлюбу визнає. Просила справу розглянути у її відсутність (а.с. 22). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін відповідно до ст. 211 ч.3 ЦПК України, враховуючи що вони скористалися своїми процесуальними правами. Заяв та клопотань не надходило. Відповідно до частини другої\~статті 247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, оскільки розгляд справи відповідно до положень цього\~Кодексу\~проводиться судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі. Ухвалою суду від 04.05.2023 позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (а.с. 19). Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків. Судом на підставі досліджених доказів встановлено наступні не оспорені факти та обставини. Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , [PERSON] та [PERSON] 06.09.2011 зареєстрували шлюб у Виконкомі Мізяківсько-Хутірської сільської ради Вінницького району Вінницької області, актовий запис №09. Після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 9). Сторони є батьками неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] (а.с. 10). Підставою даного позову є те, що позивач бажає розірвати шлюб, однак розірвання шлюбу за наявності неповнолітньої дитини можливе лише в судовому порядку. В даному випадку предметом позову є розірвання шлюбу між сторонами. Вказаний спір регулюється положеннями\~Сімейного кодексу України. Так, ч. 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Зокрема, ч. 2 ст. 3 Сімейного кодексу України визначено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Статтею 111 Сімейного кодексу України визначено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Зі змісту статті 112 Сімейного кодексу України вбачається, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. \~\~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. За \~ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу. Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, \~інтересам \~їхніх \~дітей, що мають істотне значення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Сторони не підтримують шлюбних стосунків, у сторін немає спільних інтересів, спільне господарство не ведеться, позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідачка не заперечує щодо його розірвання. За наведених обставин, суд вважає за можливе розірвати шлюб укладений між [PERSON] та [PERSON] , оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення. Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Відповідно до ч. 1\~ст. 142 ЦПК України\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно, 50 відсотків сплаченого позивачем судового збору слід повернути позивачу з державного бюджету, а решту 50 відсотків стягнути з відповідачки на користь позивача. Щодо витрат позивача на професі \~ \~ \~ \~йну правничу допомогу суд зазначає наступне. Відповідно до положень ст. 133 ЦПК України \~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (додаткова ухвала Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2021 у справі № 927/237/20). Такі самі критерії, як зазначено вище, застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрат на підставі\~статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року. Зокрема, згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України», заява № 19336/04). Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Визначивши розмір судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами, суд здійснює розподіл таких витрат. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. При цьому на предмет відповідності зазначеним критеріям суд має оцінювати поведінку /дії / бездіяльність обох сторін при вирішенні питання про розподіл судових витрат. Разом із тим, за змістом частини третьої\~статті 237 ЦК України\~однією з підстав виникнення представництва є договір. Частиною першою\~статті 627 ЦК України\~передбачено, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до\~статті 26 Закону № 5076-VI\~адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Так, договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (стаття 1 Закону № 5076-VI). Закон № 5076-VI\~формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту визначає гонорар. Розмір гонорару визначається лише за погодженням адвоката з клієнтом, а суд не вправі втручатися в ці правовідносини (пункт 28 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц; пункт 19 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 910/12876/19). Частинами першою та другою\~статті 30 Закону № 5076-VI\~встановлено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. \~З аналізу зазначеної норми слідує, що гонорар може встановлюватися у формі: фіксованого розміру, погодинної оплати. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який визначений у формі погодинної оплати, є кількість витрачених на надання послуги годин помножена на вартість такої (однієї) години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв. \~Оскільки до договору про надання правової допомоги застосовують загальні вимоги договірного права, то гонорар адвоката, хоч і визначається частиною першою\~статті 30 Закону № 5076-VI\~як "форма винагороди адвоката", але в розумінні\~ЦК України\~становить ціну такого договору. Фіксований розмір гонорару у цьому контексті означає, що у разі настання визначених таким договором умов платежу - конкретний склад дій адвоката, що були вчинені на виконання цього договору й призвели до настання цих умов, не має жодного значення для визначення розміру адвокатського гонорару в конкретному випадку. Таким чином, визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити зі встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами\~статті 30 Закону № 5076-VI, враховуючи при цьому положення законодавства щодо критеріїв визначення розміру витрат на правничу допомогу. Разом із тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16.11.2022 у справі №922/1964/21 зауважила, що не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Подібний висновок викладений у пункті 5.44 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі № 904/4507/18. У даній справі на підтвердження понесених позивачем [PERSON] судових витрат на професійну правничу допомогу, представником позивача адвокатом Герасимчуком О.О. надано договір про надання правової допомоги від 20.04.2023 відповідно до п. 3.1 якого клієнт сплачує Адвокату за надання правової допомоги гонорар в розмірі 8000 грн. за розгляд справи в суді першої інстанції. За надання правової допомоги гонорар сплачується авансом в безготівковій формі на розрахунковий або картковий рахунок Адвоката. При цьому суд враховує, що представником позивача подано до суду позовну заяву, предметом якої є розірвання шлюбу, враховує обсяг цієї заяви, який становить два аркуші із пробілами між абзацами та більша частина змісту позову складає цитування норм матеріального та процесуального права. Також, представником позивача в прохальній частині позову міститься прохання про розгляд справи у відсутність позивача та його представника. Окрім того, представником позивача було подано окремо заяву про розгляд справи у відсутність позивача і його представника. До того ж, відповідачкою до першого судового засідання було подано заяву про визнання позову та про розгляд справи у її відсутність. Таким чином, судових засідань за участю представника позивача з розгляду даної справи не відбувалося, представник позивача в судові засідання не з`являвся, інтереси позивача в судовому засіданні не представляв. Тому суд доходить висновку про те, що розмір витрат на оплату послуг адвоката за підготовку даної позовної заяви є неспівмірним із обсягом виконаної представником роботи, а тому вважає за доцільне зменшити розмір витрат на правовудопомогу, які підлягають стягненню з відповідача, до 1000,00 грн.. Відповідно до ст.ст. 3, 21, 24, 104, 105, 110, 112 СК України, ст.ст. 1, 10, 133, 137, 141, 142, 200, 206, 258, 259, 263-265, 273, 274 ЦПК України, суд, -

Outcome: approved