Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-07 00:00:00

У червні 2022 року Заступник керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень державного реєстратора вiд 27 лютого 2020 року індексний номер: 51359549 та проведену на його підставі державну реєстрацію іншого речового права (майнових прав) за [PERSON] на гідротехнічну споруду «Берегоукріплення багатофункціональне - причал», координати початку споруди [NUMBER], координати кінця споруди [NUMBER], зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (номер запису про iнше речове право 35697628), припинивши інше речове право (майнові права) [PERSON] на це майно. Позовна заява мотивована тим, що із засобів масової інформації Подільська прокуратура дізналась, а після встановила факт незаконної реєстрації за фізичною особою майнових прав на гідротехнічну споруду « [INFO] » за адресою: [ADDRESS] . За вказаним фактом розпочато досудове розслідування у кримінальному провадження від 24 вересня 2021 року № 42021102050000173 за знаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 358 КК України. Слідством встановлено, що у червні 2018 року [PERSON] як представник [PERSON] звернувся до Головного управління Національної поліції у місті Києві із заявою про знахідку на речі у вигляді майнових прав на гідротехнічну споруду «Берегоукріплення багатофункціональне - причал». Листом слідчого СУ ГУ Національної поліції у місті Києві Момот О. О. від 18 грудня 2018 року [PERSON] визначено зберігачем вказаної знахідки та передано йому майнові права на цей об`єкт. На підставі цього листа слідчого в спеціальному розділі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно 26 лютого 2020 року за [PERSON] зареєстровано на праві зберігання зазначену гідротехнічну споруду. Про недобросовісність дій відповідача свідчить те, що в подальшому він відчужив деяке виявлене майно ТОВ «Українське бюро річкових портів» за договорами купівлі-продажу майнових прав на вказані гідротехнічні споруди, у зв`язку з чим до Державного реєстру внесено зміни щодо суб`єкта майнових прав на ці гідротехнічні споруди на ТОВ «Українське бюро річкових портів». Прокурор вважає, що проведена державна реєстрація права на гідроспоруду є незаконною та суперечить інтересами держави в особі територіальної громади міста Києва, порушує принцип справедливості, розумності та добросовісності набуття майнових прав відповідачем, а його дії прямо спрямовані на недобросовісне заволодіння (реєстрацію за собою) нерухомим майном - гідротехнічною спорудою. Як вказує прокурор, відповідач зареєстрував за собою майнове право на гідротехнічну споруду як на загублену річ (знахідку), тобто як на майно, яке не має власника або власник якого невідомий (безхазяйна річ). У розумінні статті 335 ЦК України безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Тільки після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Натомість за змістом статей 337, 338, 181 ЦК України майнові права на об`єкт нерухомості не можуть бути зареєстровані як знахідка, оскільки правовий режим на загублену річ поширюється лише на річ, яку можна загубити, рухоме майно. Отже, на переконання прокурора, з урахуванням правового режиму гідротехнічної споруди, об`єкт нерухомості, який не має власника чи власник якого невідомий, має переходити у комунальну власність. Однак у порушення вимог закону, відповідач незаконно вчинив оспорювану реєстраційну дію щодо майнових прав на нерухоме майно в обхід принципу правомірності набуття таких прав. За відсутністю власника, єдиним законним правовим механізмом щодо оформлення відповідних прав на цей об`єкт є визнання права власності на нього за територіальною громадою міста Києва. За цих обставин, майнові права на гідроспоруду взагалі не можуть бути зареєстровані за приватною особою некомунальної форми власності. Єдиним суб`єктом, який уповноважений на вчинення дій щодо звернення із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна та набуття у власність такого майна є орган місцевого самоврядування - Київська міська рада. Прокурор після виявлення порушення набуття майнових прав на нерухому річ з порушенням норм закону звернувся до Київської міської ради, однак Київська міська рада, протягом розумного часу після того, як їй стало відомо про порушення інтересів держави, не вчинила відповідних заходів, тому у прокурора існують обґрунтовані підстави для представництва інтересів територіальної громади, оскільки наявність державної реєстрації речових прав відповідача на спірну гідротехнічну споруду створює ризик її подальшого відчуження, а також перешкоджає Київській міській раді взяти на облік спірне майно, як безхазяйне, та набути його у власність у встановленому законом порядку. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 червня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. У жовтні 2022 року [PERSON] подав відзив на позовну заяву, у якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити. Заперечення відповідача проти позову ґрунтуються на тому, що 21 червня 2018 року він, будучи співзасновником ТОВ «Українське бюро річкових портів», звернувся до Головного управлінні Національної поліції у місті Києві з приводу виявлення загублених майнових прав та їх незаконного використання на об`єкти, які за своїми технічними характеристиками становлять гідротехнічні споруди. 23 грудня 2018 року листом Головного управлінні Національної поліції у місті Києві повідомлення відповідача з посиланням на частину другу статті 190 ЦК України класифіковано як знахідку загублених для задіяння у забезпеченні громадської безпеки і порядку, потреб економіки, розвитку логістичних маршрутів, ресурсного задоволення безпеки та оборони України неспоживних речей (майна), а саме у вигляді майнових прав на потенційні об`єкти внутрішнього водного транспорту, зазначено, що власників вказаних у заяві гідротехнічних споруд та майнових прав на них встановити не вдалося, запропонувало заявнику забезпечити зберігання в межах чинного законодавства України майнових прав на гідротехнічні споруди за координатами їх місцезнаходження. Вважає, що його дії з державної реєстрації прав, як уповноваженого зберігача майна у вигляді майнових прав на гідротехнічні споруди є публічною офертою та донесенням до громадськості публічної інформації щодо виявлення загублених для задіяння у забезпеченні громадської безпеки і порядку, потреб економіки, розвитку логістичних маршрутів, ресурсного задоволення безпеки і оборони України потенційних об`єктів внутрішнього водного транспорту. Реєстрація майнового права відбулася відповідно до вимог чинного законодавства, а імперативних норм права щодо визначення порядку та правового алгоритму зберігання майнових прав на нерухомість, як майна, що є неспоживною річчю, законодавством України не встановлено. У грудні 2022 року Подільська окружна прокуратура міста Києва подала відповідь на відзив, у якому просила задовольнити позовні вимоги, посилаючись на те, що дії відповідача прямо спрямовані на недобросовісне заволодіння (реєстрацію за собою) спірним нерухомим майном - гідротехнічною спорудою; доводи відзиву щодо реєстрації відповідачем майнових прав з метою інформування громадськості, формування галузевої концепції та стратегії щодо механізму реєстрації майнових прав на гідротехнічні споруди, не спростовують підстави позову щодо неможливості реєстрації майнових прав на гідроспоруду, як на загублену річ; реєстрація [PERSON] майнових прав на спірне майно не відповідає вимогам статті 335 ЦК України, оскільки безхазяйне нерухоме майно підлягає державній реєстрації лише за зверненням територіальної громади, а незаконна реєстрація права власності на цю споруду за відповідачем, позбавляє Київську міську раду можливості оформити права власності на вказане майно, що свідчить про прошення інтересів територіальної громади міста Києва. Ухвалою суду від 28 березня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до цих правовідносин, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що 21 червня 2018 року [PERSON] звернувся до Головного управління Національної поліції у місті Києві із заявою про знахідку гідротехнічних споруд, зокрема гідротехнічної споруди « [INFO] », координати початку споруди [NUMBER], координати кінця споруди [NUMBER], поруч [ADDRESS] , яку просив його уповноважити на зберігання прав або прийняти їх на зберігання за рахунок власного забезпечення. Головне управління Національної поліції України листом від 18 грудня 2018 року надало [PERSON] , дозвіл забезпечити зберігання в межах чинного законодавства майнових прав на гідротехнічні споруди за вказаними у заяві місцями їх розташування, отримати (виготовити) відповідні технічні паспорти на такі гідротехнічні споруди та надати примірники до Головного правління Національної полії у місті Києві. . На підставі зазначеного листа слідчого у спеціальному розділі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно (Державний реєстр) за [PERSON] 26 лютого 2020 року зареєстровано на праві зберігання майнові права на гідротехнічну споруду «Берегоукріплення багатофункціональне - причал», призначена для якірної стоянки, швартування суден, захисту берегової смуги водних шляхів від шкідливого впливу вод, використання і охорони водних ресурсів, координати початку споруди - 50.5018110,30.5207632, проміжні координати споруди - [NUMBER], координати кінця споруди - [NUMBER], що розташована за адресою: м. Київ, «Блакитні піски» садове товариство (Дарницький р-н), вулю Садова, 133, будинок б/н, номер запису про інше речове право 35697628 від 26 лютого 2020 року. 06 грудня 2021 року ФОП [PERSON] виготовив технічний звіт по встановленню в натурі (на місцевості) зовнішніх меж земельних ділянок та гідротехнічних споруд, що розташовані на території м. Києва та Київської області. 12 жовтня 2021 року Київська міська прокуратура звернулась із запитами до Київської міської ради, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА), Департаменту комунальної власності міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) та Фонду державного майна України про надання інформації стосовно порушення інтересів територіальної громади міста Києва та вимог земельного законодавства у зв`язку з реєстрацією за приватними особами речових прав на гідротехнічні споруди. Згідно з відповіддю Департамента земельних ресурсів від 02 листопада 2021 року, перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо об`єктів, вказаних у запиті, спеціалістами Департаменту не проводились та Департамент надав наявну у міському земельному кадастрі інформацію щодо земельних ділянок, в межах яких орієнтовно розташовані такі об`єкти. Відповідно до відповіді Департамента комунальної власності м. Києва від 23 та 26 жовтня 2021 року споруди, зазначені у запиті не належали та не належать до комунальної власності територіальної власності міста Києва та окрім цього зазначено, що рішенням Київської міської ради від 23 жовтня 2013 року № 270/9758 «Про питання, пов`язані з державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва», районні в місті Києві державні адміністрації уповноважено вчиняти всі дії, необхідні для взяття на облік безхазяйного майна розташованого на території відповідних районів міст Києва. Заяви стосовно взяття на облік безхазяйного майна, вказано у листі, до Департаменту не надходили. У відповідь на запит Київської міської прокуратури Фонд державного майна України 25 жовтня 2021 року повідомив, що вказані у запиті об`єкти нерухомості - гідротехнічні споруди не відносяться до сфери управління регіонального відділення як об`єкти, що не увійшли до статутних капіталів господарських товариств у процесі приватизації та інформація стосовно цих об`єктів у відділенні відсутні. 25 жовтня 2021 року Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське БТІ» повідомило про те, згідно з даними реєстрових книг КП КМР «КМ БТІ» по нежитловому фонду за адресами в місті Києві, зокрема, вул. Садова, 133 в СТ «Блакитні піски» гідротехнічні споруди на праві власності не зареєстровані. 23 вересня 2021 року на вебсаті «Радіо Свобода» розміщено публікацію «Подаровані береги: як 10 причалів та цілий острів відійшли в одні руки через лист Нацполу часів [PERSON] ». Відповідно до постанови прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва про надання дозволу на розголошення відомостей досудового розслідування від 22 листопада 2021 року, прокурорам та іншим посадовим особам управління представництва інтересів держави в суді Київської міської прокуратури надано дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування № 42021102050000173, для використання їх з метою вжиття заходів представницького характеру на захист інтересів держави. Київська міська прокуратура 21 лютого 2022 року повідомила Київську міську раду про звернення до суду в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з метою захисту інтересів держави. Згідно з положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Так, згідно п. 4 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є інші юридичні факти. За загальним правилом право власності набувається на підставах, що не заборонені законом (ч. 1 ст. 328 ЦК України). Частиною 1 ст. 337 ЦК України передбачено, що особа, яка знайшла загублену річ, зобов`язана негайно повідомити про це особу, яка її загубила, або власника речі і повернути знайдену річ цій особі. В свою чергу, згідно з ст. 179 ЦК України річчю є предмет матеріального світу, щодо якого можуть виникати цивільні права та обов`язки. Відповідно до ч. 1 ст. 181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Режим нерухомої речі може бути поширений законом на повітряні та морські судна, судна внутрішнього плавання, космічні об`єкти, а також інші речі, права на які підлягають державній реєстрації. Частиною 2 цієї статті визначено, що рухомими речами є речі, які можна вільно переміщувати у просторі. Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого і введеного в дію наказом Державного комітету України по стандартизації, метрології та сертифікації від 17.08.2000 № 507, під спорудами розуміється будівельні системи, пов`язані з землею, які створені з будівельних матеріалів, напівфабрикатів, устаткування та обладнання в результаті виконання різних будівельно-монтажних робіт. У Наказі Державного комітету України у справах містобудування і архітектури від 19.12.1995 № 252 «Про затвердження Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 21.12.1995 року за № 466/1002, визначено гідротехнічні споруди, як споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод. Отже, гідротехнічна споруда є нерухомим майном, оскільки вона нерозривно пов`язана з землею та її переміщення в інше місце може призвести до надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру. Згідно ст. 190 ЦК України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Як передбачено абз. 3 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (права володіння, розпорядження, користування), а також інші специфічні права (права на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та права вимоги. Частинами 1, 4 ст. 182 ЦК України визначено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній встановлюються законом. Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації прав підлягають: 1) право власності та право довірчої власності як спосіб забезпечення виконання зобов`язання на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва; 2) речові права на нерухоме майно, похідні від права власності: право користування (сервітут); право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис); право забудови земельної ділянки (суперфіцій); право господарського відання; право оперативного управління; право постійного користування та право оренди (суборенди) земельної ділянки; право користування (найму, оренди) будівлею або іншою капітальною спорудою (їх окремою частиною), що виникає на підставі договору найму (оренди) будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини), укладеного на строк не менш як три роки; право довірчої власності (крім права довірчої власності як способу забезпечення виконання зобов`язань); інші речові права відповідно до закону. Згідно з ч. 2 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. За змістом норм ст. 334 ЦК України та ст.ст. 3, 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» похідні від права власності речові права на нерухоме майно у їх набувача виникають з моменту державної реєстрації таких прав. Отже, речові права на нерухоме майно, похідні від права власності, так і майнові права, відмінні від права власності на нерухоме майно, є правами, нерозривно пов`язаними з нерухомим майном, а тому такі права підлягають державній реєстрації та виникають з моменту відповідної реєстрації. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 13 квітня 2021 року у справі № 910/11702/18. Системний аналіз ст. 179, 181, 190 ЦК України вказує на те, що речове право на нерухоме майно не є предметом матеріального світу, тому не може бути знахідкою в розумінні ст. 337 ЦК України. Таким чином, державний реєстратор не мав правових підстав для прийняття 27 лютого 2020 року рішення про реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 51359549, майнових прав на спірну гідротехнічну споруду за [PERSON] , як на знахідку. Незаконна реєстрація іншого речового права на спірну гідротехнічну за [PERSON] позбавляють Київську міську раду права відповідно до вимог ст. 335 ЦК України, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, звернутись із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна та набути спірне безхазяйне нерухоме майно у комунальну власність. Так, судом установлено, що спірна гідротехнічна споруда розташована на земельній ділянці комунальної власності та право власності на неї у порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» зареєстровано не було, а тому по суті є безхазяйною нерухомістю. Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Зі змісту інформацій Департаменту комунальної власності міста Києва та Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву власник зазначеної гідротехнічної споруди невідомий/відсутній. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна заявником є орган місцевого самоврядування. Відповідно до п. 82 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. Згідно ч. 5 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. Місцеве самоврядування у місті Києві здійснюється територіальною громадою міста як безпосередньо, так і через Київську міську раду, районні в місті ради (у разі їх утворення) та їх виконавчі органи (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про столицю - місто-герой Київ»). За таких обставин, 26 лютого 2020 року [PERSON] безпідставно зареєстровано за собою речове право - майнові права на спірну гідротехнічну споруду на праві зберігання, у зв`язку з чим [PERSON] не є належним заявником щодо реєстрації безхазяйного нерухомого майна, а лист слідчого СУ ГУ Національної поліції у місті Києві Момот О.О. від 18 грудня 2018 року не є достатньою підставою для здійснення за ним відповідної реєстрації. Доводи відповідача, викладені ним у відзиві на позову заяву, не спростовують зазначені висновки. Відповідно до ч. 3 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратури» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99). Відтак, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 806/1000/17, від 26 липня 2018 року у справі № 926/1111/15, від 19 вересня 2019 року у справі № 815/724/15, від 28 січня 2021 року у справі № 380/3398/20, від 5 жовтня 2021 року у справі № 380/2266/21, від 2 грудня 2021 року у справі № 320/10736/20 та від 23 грудня 2021 року у справі № 0440/6596/18. Таким чином, Київська міська рада, як орган місцевого самоврядування на території якого розташована спірна нерухомість, в інтересах якої прокурором подано цей позов з додержанням вимог закону щодо представництва порушених суспільних інтересів, є належним позивачем. Беручи до уваги викладене, повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Outcome: approved