Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-06 00:00:00

17 квітня 2023 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором №631427260 в сумі 48 832 гривні 99 копійок. Також просив стягнути з відповідача на його користь судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 684 гривні. В обґрунтування позову позивач послався на те, що 05.08.2020 [PERSON] уклав з АТ «Альфа-Банк», найменування якого змінено на АТ «Сенс Банк», угоду про обслуговування кредитної картки та відновлювальної кредитної лінії № 631427260 ( далі -кредитний договір). Відповідно до умов цього кредитного договору банк зобов`язався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язався повернути кредит, виплачувати проценти за корис`тування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені кредитним договором. Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання позичальнику кредиту, а позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором не виконав, внаслідок чого станом на 22 січня 2023 року заборгованість за кредитним договором становить 48 832,99 гривні. З метою добровільного врегулювання спору позивач направив позичальнику досудову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань, яку відповідач залишив без реагування. З урахуванням положень статей 526, 536, 546, 549, 550, 553, 554, 611, 624, 626,-628,1048,1054,1056-1,1069,1070 ЦК України позивач просив стягнути з відповідача на його користь заборгованість за кредитним договором №631427260 у сумі 48 832,99 гривні. Ухвалою судді від 26 квітня 2023 року після виконання вимог, передбачених частиною 6 статті 187 ЦПК України, відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 23 травня 2023 року. Ухвалою суду від 23 травня 2023 року судовий розгляд справи відкладено на 07 червня 2023 року на підставі частини 4 статті 223 ЦПК України. Позивач свого представника у призначене судове засідання не направив, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином. У матеріалах справи знаходиться заява представника позивача адвоката Рудницького Юлія Ігоровича, в якій він не заперечував проти проведення судового засідання за відсутності представника позивача та винесення заочного рішення у справі, позов підтримав та просив задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] у призначене судове засідання повторно не прибув без повідомлення причин, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином, про що свідчить довідка про доставку судової повістки у додаток «Viber» на номер телефону, зазначений відповідачем у поданій до суду заявці на отримання судових повісток в електронному вигляді. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду направив. Заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не надав. Відзив на позов відповідач до суду не подав. За наявності умов, передбачених статями 280-282 ЦПК України, відповідно до ухвали суду від 07 червня 2023 року суд ухвалив заочне рішення у справі. Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що 04 серпня 2020 року [PERSON] звернувся до АТ «Альфа-Банк» з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим підписав Анкету-заяву про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк від 04.08.2020, в якій зазначив свої персональні дані, такі як: ПІБ, дата народження, РНОКПП, дані свого паспорта, адресу проживання та реєстрації, номер мобільного телефону, сімейний стан, місце роботи, розмір основного доходу ( а.с.5). У пункті 2.1.1. Анкети -заяви [PERSON] підтвердив акцепт публічної пропозиції та укладення Договору між ним та Акціонерним товариством «Альфа Банк» на умовах, викладених в публічній пропозиції та додатках до договору, що розміщені на веб-сайті www.alfabank.ua (або у разі її зміни за іншою адресою, указаною в договорі). Також 04.08.2020 [PERSON] підписав оферту на укладання Угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії та запропоновував АТ «Альфа-Банк» укласти Угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії №631427260, відповідно до розділів І -ІІІ якої, пропонував банку відкрити йому поточний рахунок з електронним платіжним засобом у гривні та випустити міжнародну платіжну картку Master Card DEBIT WORLD строком на 5 (п`ять) років з моменту випуску, а також видати йому кредит для особистих потреб (продукт «RED») шляхом встановлення відновлювальної кредитної лінії на таких умовах: максимальна сума кредиту -200 000 гривень; сума доступного кредиту на момент складення цієї оферти -5 700 гривень; процентна ставка за користування кредитною лінією для торгових операцій та/або операцій зняття коштів готівкою - 35,99 % річних; тип процентної ставки - фіксована. У розділі ІV вказаної угоди запропоновано такі умови сплати платежів, визначених Угодою/Договором: обов`язковий мінімальний платіж - 5% від суми загальної заборгованості за кредитною лінією (далі-ОМП), але не менше 50 гривень. 04 серпня 2020 року представник АТ «Альфа-Банк» підписав Акцепт на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, якою прийнято пропозицію відповідача на умовах оферти. 04 серпня 2020 року [PERSON] ознайомився та підписав заяву (акцепт) про прийняття пропозиції укласти договір страхування, довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб та паспорт споживчого кредиту ( а.с. 6-7). Паспортом споживчого кредиту передбачено: тип кредиту - кредитування рахунку; мета - споживчі цілі; сума/ліміт кредиту - 5 700 гривень; максимальна сума кредиту - 200 000 гривень; строк кредитування - 12 місяців з можливістю пролонгації дії відновлювальної кредитної лінії на новий строк за умови дотримання клієнтом умов договору; процентна ставка фіксована - 35,99 % річних; тип процентної ставки -фіксована; сума щомісячного платежу - 848,35 гривень; орієнтована реальна річна процентна ставка 39,59%; строк внесення платежу - до 30 числа кожного місяця, починаючи з місяця, наступного за днем відкриття картки; абсолютне значення подорожчання кредиту - 170,18 гривень в місяць; повернення кредиту здійснюється щомісячними платежами у розмірі, не менш ніж сума обов`язкового щомісячного платежу - 5% від суми заборгованості, мінімум 50 гривень; наслідки прострочення або невиконання зобов`язань за договором: пеня -35,99 %, процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту - 35,99 %, штраф за прострочення внесення суми мінімального платежу одноразово за кожен факт прострочки - 100 гривень в день виявлення прострочки, 300 гривень у разі, якщо сума простроченої заборгованості не погашена протягом 5 робочих днів ( а. с. 7). 12 серпня 2022 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» прийнято рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк». Запис про найменування АТ «Сенс Банк» внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань 30 листопада 2022 року. Вказані обставини підтверджені копією протоколу загальних зборів акціонерів Акціонерного товариства «Альфа-Банк» від 12.08.2022 та копією Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань № 301627140050 станом на 01.12.2022 ( а.с.66-68). Відповідно до пунктів 1.1., 1.2. розділу 1 Статуту Акціонерного товариства «Сенс Банк» банк є юридичною особою, створеною і зареєстрованою за законодавством України, яка на підставі банківської ліцензії має виключне право надавати банківські послуги. Банк створений у формі акціонерного товариства та є правонаступником усіх прав і зобов`язань Акціонерного товариства «Альфа-Банк» ( а.с. 78-95). Згідно із статтею 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільна права та обов`язки (частина перша). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини (пункт 1частини другої). Відповідно до частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з вимогами частини четвертої статті 203 ЦК України правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. За змістом статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. За змістом частини першої статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. У частині першій статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною першою статті 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. За умовами статті 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Згідно з частиною першою статті 1049 цього Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Судом встановлено, що 04 серпня 2020 року між Акціонерним товариством «Альфа- Банк» та [PERSON] було укладено угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631427260, у якій сторонами було досягнуто згоди щодо всіх істотних умов договору, який оформлений сторонами у письмовій формі та ними підписаний. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною першою статті 610 цього Кодексу порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною першою статті 611 цього Кодексу передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Як убачається з виписки по рахунку № [NUMBER] [PERSON] за кредитною карткою World Debit Mastercard за період з 05.08.2020 по 22.01.2023, 05 серпня 2020 року відповідачу встановлено кредитний ліміт у розмірі 5 700 гривень, який протягом строку користування кредитом змінювався. Відповідач користувався систематично грошовими коштами, але несвоєчасно сплачував щомісячні платежі, внаслідок чого станом на 22 січня 2023 року у нього виникла заборгованість у сумі 48 832,99 гривень ( а.с. 11-17). 30 березня 2023 року позивач направив на адресу відповідача досудову письмову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань, в якій банк вимагав протягом 30 календарних днів з моменту отримання вимоги, але в будь-якому випадку не пізніше 35 календарних днів з моменту надсилання даної вимоги усунути порушення умов кредитного договору №631427260 та погасити заборгованість в розмірі 48 832,99 гривень (а. с. 18-22). Як убачається із змісту позовної заяви, відповідач залишив без реагування дану письмову вимогу. На підтвердження позовних вимог позивач надав розрахунок заборгованості, згідно з яким розмір заборгованості за кредитним договором №631427260 станом на 22.01.2023 становить 48 832,99 гривень та складається із заборгованості: за тілом кредиту - 31 862,57 гривні; за простроченим тілом кредиту - 15 850,63 гривень; за відсотками за користування кредитом - 181,95 гривня; неустойки (комісія, штраф) - 937,84 гривень (а.с.10). При цьому, заборгованість за неустойкою (комісія, штраф) в сумі 937,84 гривень нарахована за період з 05.08.2022 по 22.01.2023. Відповідно до статті 1 Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України « Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року №2102-IX, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який у подальшому був продовжений, зокрема, Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженого Законом України № 2119-IX від 15.03.2022, від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженого Законом України № 2212-IX від 21.04.2022, від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженого Законом України № 2263-IX від 22.05.2022, від 12 серпня 2022 року №573/2022, затвердженого Законом України № 2500-ІХ від 15.08.2022, від 07 листопада 2022 року № 757/2022, затвердженого Законом України №2738-IX 16.11.2022, зокрема, з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Таким чином, заборгованість за неустойкою (комісія, штраф) в сумі 937, 84 гривень позивач нарахував відповідачу у період дії в Україні воєнного стану. Водночас, пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Зважаючи на викладене та враховуючи, що відповідач допустив прострочення виконання зобов`язання за кредитним договором №631427260 у період дії воєнного стану, відповідно до пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України він звільняється від обов`язку сплати на користь кредитодавця неустойки за таке прострочення, нарахованої за період з 05.08.2022 по 22.01.2023. Таким чином, виходячи з встановлених обставин справи та відповідних їм правовідносин, які виникли з укладеного кредитного договору, беручи до уваги, що позивачем надано достатні докази виникнення зобов`язання з укладеного кредитного договору та їх неналежного виконання відповідачем, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає заборгованість за тілом кредиту в сумі 31 862,57 гривні; за простроченим тілом кредиту - 15 850,63 гривень; за відсотками за користування кредитом - 181,95 гривня, всього на загальну суму 47 895,15 гривень. В іншій частині позовні вимоги щодо стягнення з відповідача заборгованості за неустойкою (комісія, штраф) в сумі 937,84 гривні є необґрунтованими, тому задоволенню не підлягають. За правилами частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з того, що позивачем сплачено судовий збір в сумі 2 684 гривні, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог, виходячи з такого розрахунку: 47 895,15 гривень х 100: 48 832,99 гривень =98,08 % (відсоток розміру задоволених позовних вимог); 2 684 гривні х 98,08 % :100 = 2 632,47 гривень ( сума судових витрат пропорційна розміру задоволених позовних вимог) . На підставі викладеного,

Outcome: partial