Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-31 00:00:00

Позивач 14.12.2022 звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Заявлений позов обґрунтовував тим, що відповідно до Положення про Державне агенство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895, Державне агенство меліорації та рибного господарства України (Держрибагенство) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства в Івано-Франківській області (Івано-Франківський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Держрибагенства, діє в його складі як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується, повноваження якого поширюються на Івано-Франківську область територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Постановою від 04.11.2021 у справі № 352/2081/21 Тисменицький районний суд Івано-Франківської області визнав відповідача [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 КУпАП, та провадження у справі закрив, звільнивши [PERSON] від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю вчиненого діяння. Відповідач визнаний винним у тому, що 27.09.2021 о 11 год 00 хв на шляховому мості в с-щі Єзупіль здійснював лов риби на одну поплавочну вудочку, виловив шість штук бистрянки російської, що занесена до Червоної книги України, чим порушив вимоги п. 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, яким заборонено лов морських ссавців, риби та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України. Відповідно до постанови КМУ № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» розмір компенсації за один екземпляр риби бистрянка російська становить 660 грн, що в загальному за шість екземплярів становить 3960 грн. Враховуючи, що завдана шкода за незаконний вилов риби відповідачем не відшкодована, просив стягнути з відповідача 3960 грн шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та 2481 грн сплаченого судового збору. Представник позивача в поданій заяві просила справу розглянути у відсутності сторони, позов підтримала і просила його задоволити. Відповідач у судове засідання не з`явився, у поданій суду заяві просив справу розглянути без його участі, позов визнав частково, просив зменшити суму відшкодування, оскільки він є інвалідом першої групи. Представник третьої особи на стороні позивача без самостійних вимог у судове засідання не з`явився. Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з таких підстав. Встановлено, що постановою від 04.11.2021 Тисменицький районний суд Івано-Франківської області у справі № 352/2081/21, яка набрала законної сили 16.11.2021, визнав відповідача [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 90 КУпАП, та провадження у справі про адміністративне правопорушення закрив, звільнивши [PERSON] від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю вчиненого діяння (а.с.9). Відповідач визнаний винним у тому, що 27.09.2021 о 11 год 00 хв на шляховому мості в с-щі Єзупіль здійснював лов риби на одну поплавочну вудочку, виловив шість штук бистрянки російської, що занесена до Червоної книги України, чим порушив вимоги п. 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, яким заборонено лов морських ссавців, риби та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України. Як указано в постанові суду, відповідач вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 90 КУпАП, кваліфікуючою ознакою якого є незаконне вилучення риби (бистрянка російська), яка занесена до Червоної книги України, з природного середовища. У відповідності з вимогами ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, до кола судових документів, обов`язкових для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, закон відносить також і постанову суду в справі про адміністративне правопорушення, яка має преюдиційний характер щодо питань, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до засвідченої копії акту № 00268/51 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів від 27.09.2021 розмір шкоди, завданої виловом шести штук бистрянки російської, занесеної до Червоної книги, яка вилучена у відповідача, становить 3960 грн (а.с.11 також зв. ст.). Згідно засвідченої копії опису-оцінки від 27.09.2021 у відповідача вилучено шість штук риби виду бистрянка російська, вагою 0,140 кг вартістю 3960 грн у снулому стані (а.с.12). Суд зазначає, що до снулої відноситься риба без ознак життєдіяльності (нежива). Відповідач підписав обидва вказані документи від 27.09.2021 та погодився з ними. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» розмір компенсації за один екземпляр риби бистрянка російська становить 660 грн. Згідно довідки про розмір заподіяної шкоди від 28.09.2021 № 07-04/51 розмір збитків, завданих внаслідок вилову відповідачем шести екземплярів риби виду бистрянка російська, яка занесена до Червоної книги України, складає 3960 грн (а.с.13). Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні у: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 4 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ»). Як передбачено у частинах четвертій і п`ятій ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною першою ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як передбачено ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Вказані фонди утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, у тому числі за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності. З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. При цьому суд вважає за доцільне в рамках розгляду даної справи застосувати ч. 4 ст. 1193 ЦК України. У відповідності з вимогами вказаної норми суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням кримінального правопорушення. Суд враховує, що відповідач [PERSON] є пенсіонером по інвалідності першої групи загального захворювання, хворіє атеросклерозом судин обох нижніх кінцівок ІІІ-ІV ст, правої ІІ-ІІІ ст, оклюзія правої клубової та лівої стегнової артерій, ішемічна гангрена І. ІІ пальців лівої стопи, ХАН обох нижніх кінцівок ІІІ ст, що підтверджується відповідними письмовими доказами (а.с. 25, 32-35). З урахуванням вказаних обставин, з огляду на складне матеріальне становище відповідача, враховуючи, що останній завдав шкоди адміністративним, а не кримінальним правопорушенням, суд зменшує розмір відшкодування завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів шкоди та визначає до стягнення з відповідача у користь Єзупільської селищної ради за місцем заподіяння шкоди 1980 грн. Оскільки відповідач [PERSON] є інвалідом першої групи, відтак останній звільнений від сплати судового збору під час розгляду справ в усіх судових інстанціях згідно з п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. З огляду на викладене, сплачений позивачем судовий збір у сумі 2481 грн слід компенсувати за рахунок держави. На підставі наведеного, відповідно до ст. 66 Конституції України, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)»,

Outcome: approved