Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-29 00:00:00

У лютому 2023 р. [PERSON] звернулася до суду із позовом до Київської ради, Київської міської державної адміністрації про стягнення 403 691,00 грн матеріальної шкоди. Свої вимоги [PERSON] обґрунтовує тим, що 21.11.2022 р. керувала автомобілем Mitsubishi Pajero державний знак [NUMBER] , під час зупинки для висадки пасажирів, яка відбулася біля житлового будинку на Кловському узвозі, 4 в м. Києві, на автомобіль впало дерево, через що відбулось пошкодження транспортного засобу. Ухвалою суду від 27.02.2022 р. відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 12.05.2023 р. залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Печерську районну в місті Києві державну адміністрацію. Відповідачем Київською міською радою відзив на позовну заяву не подано. Відповідачем Київською міською державною адміністрацією відзив на позовну заяву не подано. Третьою особою: Печерською районною в місті Києві державною адміністрацією подано пояснення щодо позову, із яких слідує, що Печерською районною в місті Києві державною адміністрацією було надано відповідь № 105/02-08/21587/13 від 02.12.2022 р., що житловий будинок на [ADDRESS] до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації не віднесений і комунальними підприємства Печерського району не обслуговується, будинок перебував у відомчій належності Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, на балансі та обслуговуванні Державного підприємства «Еко», на даний час відповідно до рішення загальних зборів співвласників управителем будинку на [ADDRESS] обрано Приватне підприємство «Расвєт-Інвест», яке надає послуги з його обслуговування. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини і дійшов наступних висновків. [PERSON] , звертаючись із вимогами про стягнення з Київської ради, Київської міської державної адміністрації 403 691,00 грн матеріальної шкоди, свої вимоги обґрунтовує Законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про благоустрій населених пунктів», статтею 1166 ЦК України. Згідно частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Закон України «Про благоустрій населених пунктів» визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини. Згідно пункту 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо. Частиною першою статті 20 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» визначено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Закон України «Про місцеві самоврядування в Україні» відповідно до Конституції України визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування. Згідно підпункту 7 пункту «а» статті 30 Закону України «Про місцеві самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Згідно статті 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Означена норма кореспондуються із пунктом 3.1.4. Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 р. № 1051/1051. Пунктами 3.1.-3.2. Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. № 105, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27.07.2006 р. за № 880/12754, що затверджені на виконання вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», передбачено, що до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать, зокрема, зелені насадження прибудинкової території. Елементами благоустрою є, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно пункту 5.2. означених Правил балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Згідно пункту 5.5. Правил відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Аналогічні норми містяться у підпункті 9.2. пункту 9 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25.12.2008 р. № 1051/1051. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України у справах про завдання шкоди діє презумпція вини відповідача, тобто позивач має надати суду лише докази наявності шкоди, а докази спростування своєї вини має надати відповідач. Відповідно до постанови Верховного Суду від 22.05.2018 по справі № 915/1015/16 у спірних деліктних право відносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Отже, позивач повинен довести не тільки протиправність поведінки відповідача, а й наявність самої шкоди та причинний зв`язок між поведінкою відповідача та заподіяною шкодою. При цьому, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, необхідно мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини (роз`яснення, викладені у абзаці 1 пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 р. № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»). Необхідною підставою для притягнення органу місцевого самоврядування до відповідальності у виді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди. Відсутність хоча б однієї з цих умов виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Матеріали справи не містять доказів вини (дії чи бездіяльності) відповідачів, невідповідність їх поведінки вимогам, наведеним в актах відповідного законодавства щодо благоустрою та утримання зелених насаджень. Заявлені вимоги ґрунтуються виключно на припущенні позивача щодо бездіяльності Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації по визначенню відповідальної особи за доглядом за деревом, внаслідок падіння якого спричинена шкода, та спростовуються матеріалами справи. У позовній заяві [PERSON] стверджує, що для встановлення особи, відповідальної за утримання зелених насаджень в місці заподіяння шкоди, її представником було направлено запити, відповіді свідчать про те, що відсутня інформація з порушених в адвокатських запитах питань. Втім відповідь Департаменту зелених ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 0570202/1-201 від 06.01.2023 р. на адресу адвоката Джумурата В.М. (адвокатський запит від 02.03.2023 р. № 1), відповідь Печерської районної в місті Києві державної адміністрації № 105/02-08/21587/13 від 02.12.2022 р. на адресу адвоката Джумурата В.М. (адвокатський запит від 29.11.2022 р. № 14), який діяв в інтересах [PERSON] , свідчать про надання інформації, за ким обліковується земельна ділянка, на якій розташований житловий будинокна [ADDRESS] , із зазначенням адреси, унікального ідентифікаційного номера юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. Суд вбачає, що [PERSON] , отримавши інформацію про те, хто є власником та/чи балансоутримувачем житлового будинкуна [ADDRESS] , з особистих підстав вимоги про стягнення матеріальної шкоди висуває саме до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації. Враховуючи викладене, оскільки позов пред`явлено до Київської міської ради, Київської міської державної адміністрації, суд приходить до висновку, що позов заявлено до неналежних відповідачів, що є підставою для відмови у задоволенні позову.

Outcome: dismissed