Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-31 00:00:00

У січня 2023 року позивач звернувся до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог вказує, що [PERSON] померла [INFO] , після її смерті відкрилася спадщина, а саме частка квартири [ADDRESS] . Позивач є сином померлої, відповідно спадкоємцем за законом. З метою прийняття спадщини [PERSON] звертався до приватного нотаріуса Мороз Р.Д. в усному порядку в травні місяці 2022 року та отримав роз`яснення про призупинення нотаріальних дій на період військового стану. В грудні 2022 року позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено у зв`язку з пропущенням строку на прийняття спадщини, який закінчився 05.09.2022. Як на поважну причину пропуску строку позивач посилається на те, що у квітні 2022 року у нього народилось двоє дітей, а отже з`явились додаткові клопоти та відповідальність за утримання та доглядом за ними. Таким чином, позивач пропустив строку на прийняття спадщини. З огляду на викладене, просить встановити строк, терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 24.01.2023 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. 29.03.2023 у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус КМНО Мороз Р.Д. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщинизакрито підготовче провадження та призначенодо судового розгляду по суті. У судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача - адвокат Радкевич С.О. подав до суду заяву із проханням слухати справу без участі [PERSON] та його представника, позовну вимоги підтримав в повному обсязі, просив задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Матеріали справи містять заяву сторони, зі змісту якої вбачається, що вона планує відмовитись від частки у спадщині належної їй за законом на користь позивача. Просила справу розглядати без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Відповідач [PERSON] в судове засідання, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Матеріали справи місять заяву сторони зі змісту якої вбачається, що він планує відмовитись від частки у спадщині належної йому за законом на користь позивача. Просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явивсяпро день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Третя особа приватний нотаріус КМНО Мороз Р.Д. в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Матеріали справи містять заяву з проханням проводити розгляд справи за її відсутності. Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини. [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у віці 70 років в місті Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим 06.11.2021 Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №24752 (а.с.34). Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої увійшла частина квартири [ADDRESS] . Згідно свідоцтва про право власності на житло від 12.03.2023, вказана квартира належить на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] та членам її сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних долях (а.с.35). Позивач [PERSON] , [INFO] є сином померлої [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим 10.05.1991 Подільським відділом ЗАГС м. Києва (а.с.42). Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем першої черги після смерті матері [PERSON] за законом. Згідно зі ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частина 1 статті 1270 Кодексу визначає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Особливості спадкування під час воєнного стану, на сьогодні, регулюється постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року № 164. Окрім того, Наказом Міністерства юстиції України «Про затвердження змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату» від 11.03.2022 № 1118/5, що набрав чинності 19.03.2022, були внесені зміни в Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. Указом Президента України від 24.02.2023 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. Частиною 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022. №164 «Деякі питання нотаріату в умовах. воєнного стану» зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2023 №480 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо діяльності нотаріусів та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану» установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. 24 червня 2022 року постановою Кабінету Міністрів України №719 від 24.06.2022 внесено зміни до частини 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 та установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. 3 врахуванням зазначених змін, [PERSON] мав звернутися до будь-якого нотаріуса чи нотаріальної контори міста Києва з заявою про прийняття спадщини в строк до 05.09.2022 включно. Встановлено, що позивач у грудні 2022 звернувся до нотаріуса із пропуском встановленого строку. Приватним нотаріусом КМНО Мороз Р.Д. було роз`яснено позивачу можливість звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, лист від 12.12.2022 за вих. №128/01-16 (а.с.12). Як убачається із витягу зі спадкового реєстру, спадкова справ до майна померлої [PERSON] за заявами інших спадкоємців не заводилася. У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як на поважну причину пропуску строку позивач посилається на те, що у нього народилось двоє дітей, а отже з`явились додаткові клопоти та відповідальність за утримання та доглядом за ними, що завадило йому відслідковувати зміни в законодавстві та вчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини. Як убачається з матеріалів справи 05.04.2022 народилась [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим 14.04.2022 Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №135 та [PERSON] що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим 14.04.2022 Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №136, позивач зазначений батьком дітей (а.с.40,41). Згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення, відповідності, певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним, законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСГІЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, грунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоинрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обгрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. Наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки позивач втрачає право на успадкування майна, яке залишилося, після смерті спадкодавця. Спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для позивача занадто надмірним тягарем нерозмірним з їх діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Інші наявні в матеріалах справи докази, висновків суду не спростовують. Враховуючи викладене та

Outcome: approved