Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-01 00:00:00

Акціонерне товариство «СЕНС БАНК» звернулось до суду з позовом до [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої [PERSON] , [PERSON] про звернення стягнення на предмет іпотеки та зняття з реєстраційного обліку. В обгрунтування позову зазначено, що згідно рішення №5/2019 АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 було прийнято рішення щодо припинення АТ «Укрсоцбанк», шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк», який став правонаступником щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк». 07.07.2008 Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] уклали договір кредиту №894/140-608-1 згідно якого їй надано кредит у сумі 75000 дол. США. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, надавши відповідачу кредит, а відповідач неналежно виконує зобов`язання, в результаті чого станом на 03.08.2020 виникла заборгованість за кредитом 74998,96\~дол.\~США; 35 522,86 дол. США сума заборгованості за відсотками З метою забезпечення належного виконання зобов`язання за кредитним договором між Кредитором та [PERSON] укладено Іпотечний договір від 07.07.2008 відповідно до якого останній надав Кредитору в іпотеку нерухоме майно, а саме об`єкт незавершеного будівництва, загальною площею 91,2 кв.м, житловою площею 51,2 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Вартість Предмету іпотеки за згодою сторін становить 108000,00 дол. США. За вказаною адресою зареєстровані: [PERSON] та малолітня [PERSON] . Позивач звернувся до відповідачів з вимогою звільнити житлове приміщення та врегулювати питання в досудовому порядку, було надіслано вимогу про усунення порушень, однак вони не були виконані відповідачем, а тому звертається з позовом до суду. Ухвалою від 07.02.2022 справу прийнято до провадження у зв`язку із виключенням зі штату суду судді [PERSON] та призначено підготовче судове засідання. 07.12.2022 ухвалою суду витребувано у АТ «Альфа-Банк» докази, а саме оригінали документів. Ухвалою від 28.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні представник позивача Акціонерного товариства «СЕНС БАНК» адвокат Панченко Д.В. позов підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Пояснив, що кредит був виданий на придбання нерухомого майна об`єкт незавершеного будівництва, що підтверджується Договором іпотеки, у якому зареєстровані: [PERSON] та малолітня [PERSON] . Також надав для огляду у судовому засіданні оригінали витребуваних документів згідно ухвали суду від 07.12.2022 року. Відповідачі [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`являлись, повідомлялись про час та місце розгляду справи. \~ \~ \~ \~У матеріалах справи міститься відзив відповідача [PERSON] , в якому заперечує проти задоволення позову мотивуючи тим, що об`єкт незавершеного будівництва не підлягає примусовому відчуженню, оскільки використовується як місце постійного проживання позичальника та загальна площа такого нерухомого майна менша, ніж передбачена законодавством згідно п.1 ст.1 ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». Зазначає, що позивачем невірно здійснено розрахунок, пеня обрахована в доларах США, яка встановлена в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, а подальше нарахування відповідно до умов кредитного договору до моменту виконання рішення відповідно до ч.10 ст.265 ЦПК України неправомірне, оскільки вимога у позові про стягнення боргу відсутня. Щодо вимоги про зняття з реєстраційного обліку зазначає, що зняття з місця реєстрації здійснюється на таких підставах як, зокрема, заяви особи про зняття з реєстрації, судового рішення або припинення підстав на право користуванням приміщенням, у даному випадку позивачем не додано доказів припинення підстав на право користування будинком. Представник відповідачів адвокат Левченко А.О. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував у повному обсязі та просив відмовити. Вказав, що позов є необгрунтованим, не підтверджений належними документами, а також зазначає, що у заяві на видачу готівки №894,22 від 07.07.2008 відсутній підпис касира. Зазначає, що за адресою місяця знаходження предмету іпотеки зареєстрована неповнолітня дитина. Відносно відповідача [PERSON] вказує, що останній є неналежним відповідачем, позовні вимоги не мали до нього ніякого відношення. Також направив до суду відзив, мотивований тим, що вимога про зняття [PERSON] з реєстраційного обліку місця проживання у житловому будинку по [ADDRESS] є протиправною, оскільки на день звернення позивача з вказаним позовом до суду він зареєстрований у [ADDRESS] , що підтверджується витягом з реєстру територіальної громади. У зв`язку із чим, [PERSON] є неналежним відповідачем у справі. Крім того, просить стягнути з позивача на користь відповідача [PERSON] судові витрати на правничу допомогу адвоката у сумі 5000 грн. Представник третьої особи Служби у справах дітей Дунаєвецької міської ради Васильєва Л.В. у судове засідання не з`явилась, однак надіслала заяву, в якій просить проводити розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та просять задовольнити. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно рішення №5/2019 АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 було прийнято рішення щодо припинення АТ «Укрсоцбанк», шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк», який став правонаступником щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк». 01.12.2022 на виконання вимоги абз.2 п.226 глави 24 розділу ІV Положення про ліцензування, Національним банком України внесено запис до Державного реєстру банків щодо зміни найменування з Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» на Акціонерне товариство «СЕНС БАНК» (том 2, а.с.90-92). 07.07.2008 Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] уклали договір кредиту №894/140-608-1 (том 1 а.с.7-11, том 2 а.с.123) згідно п.1.1. якого їй надано кредит у сумі 75000 дол. США зі сплатою 13,50 процентів річних та комісій, в розмірі та в порядку, визначених в Додатку №1 до цього договору, що є його невід`ємною частиною. Детальний розпис сукупної вартості кредиту, значення реальної процентної ставки та абсолютне значення подорожчання кредиту наведено в Додатку №2 до цього договору, що є його невід`ємною частиною. Відповідно до п.1.1.1. Договору, погашення Кредиту буде здійснюватися до 10 числа (включно) кожного місяця, починаючи з серпня 2009 року у валюті кредиту. Сплата процентів здійснюється щомісячно у валюті наданого кредиту на рахунок в Дунаєвецькому відділенні Хмельницької області філії АКБ «Укрсоцбанк», не пізніше 10 числа місяця наступним за звітним місяцем, в якому нараховані проценти, а також в день повернення заборгованості за Кредитом у повній сумі (п.2.4.5. Договору). Згідно п.1.1.3. Договору, одночасно з укладенням цього Договору, з метою забезпечення сплати страхових платежів за договором страхування, позичальником укладається Договір про надання відновлювальної кредитної лінії №894/634-17 від 07.07.2008 року. Згідно п.1.2 Договору кредит надається позичальнику на наступні цілі: придбання нерухомого майна об`єкта незавершеного будівництва (готовністю 95%), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Пунктом 2.4. Договору визначено, що нарахування процентів за користування Кредитом здійснюється на суму фактичної заборгованості за кредитом, у валюті кредиту за методом факт/360, де факт-фактична кількість днів у періоді, за який здійснюється нарахування процентів, 360 умовна кількість днів у році. При розрахунку процентів враховується день надання кредиту та не враховується день погашення кредиту. 07.07.2008 між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] укладено Договір про надання відновлювальної кредитної лінії №894/141-634-17 згідно п.п.1.1., 1.1.1. якого Кредитор зобов`язується надати Позичальнику грошові кошти на умовах повернення, строковості, платності та цільового характеру використання. Надання кредиту буде здійснюватися окремими частинами зі сплатою 24% процентів річних за кредитом (том 2, а.с.127-129). Також, складено Детальний розпис сукупної вартості кредиту, значення реальної процентної ставки та абсолютне значення подорожчання кредиту на суму 1571,40 грн. (том 2, а.с.130-131). Крім того, 17.10.2008 між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] укладено Додаткову угоду №1 про внесення змін до Договору кредиту №894/140-6081 від 07.07.2008 року, відповідно до умов якого з 20.10.2008 встановлено процентну ставку за користуванням кредитом на рівні 14,0 процентів річних (том 2, а.с.126). Заявою про видачу готівки №894,22 від 07 липня 2008 р. підтверджується видача АКБ «Укрсоцбанк» кредитних коштів [PERSON] згідно договору кредиту №894/140-608-1 від 07.07.2008 на суму 75\~000 дол. США (том 2, а.с.134). Стосовно заперечення представника відповідача про відсутність у заяві підпису касира, суд зазначає наступне. Верховний Суд у справі №539/1582/16-ц від 29.05.2019 прийшов до висновку про те, що якщо немає оригіналу заяви про видачу готівки, первинних бухгалтерських документів то і видача кредитних коштів і заборгованість по кредиту не підтверджується навіть, якщо позичальник не заперечує проти отримання таких коштів. Єдиним допустимим доказом отримання готівкової іноземної валюти позичальником та факт виконання умов договору є касовий документ - заява про видачу готівки, належним чином оформлена та підписана уповноваженими особами. \~ \~ \~ \~Згідно п.п.1, 2 глави 1 Розділу ІІІ Постанови Правління Національного банку України №337 від 14.08.2003 року «Про затвердження Інструкції про касові операції в банках України» до касових документів, які оформляються згідно з касовими операціями, визначеними цією Інструкцією, належать: заява на переказ готівки (додаток 6), прибутково-видатковий касовий ордер (додаток 7), заява на видачу готівки (додаток 8), прибутковий касовий ордер (додаток 9), видатковий касовий ордер (додаток 10 ), грошовий чек (додаток 11), а також рахунки на сплату платежів та документи, установлені відповідною платіжною системою для відправлення переказу готівки та отримання його в готівковій формі. До обов`язкових реквізитів касових документів, які оформлюються для зарахування суми готівки на відповідні рахунки (крім перелічених вище), також належать: номер рахунку отримувача та назва банку отримувача. Заповнює касові документи клієнт від руки ручкою чи за допомогою технічних засобів або працівник банку за згодою клієнта із застосуванням технічних засобів або системи автоматизації банку (далі - САБ). Прибуткові, видаткові та прибутково-видаткові касові ордери, заяви на видачу готівки оформляються банком за допомогою технічних засобів із зазначенням номера примірника в правому верхньому кутку або виписуються з використанням копіювального або самокопіювального паперу. Банк визначає відповідальних працівників, яким надається право підписувати касові документи за касовими операціями, та визначає систему контролю за їх здійсненням. В додатку 8 до вказаної Інструкції наведено зразок форми Заяви на видачу готівки із зазначенням обов`язкових реквізитів. Тобто, АКБ «Укрсоцбанк» оформив [PERSON] заяву, яка передбачена Постанови Правління Національного банку України №337 від 14.08.2003 року «Про затвердження Інструкції про касові операції в банках України» та, яка підписана контролером та бухгалтером, крім того, оригінал заяви було оглянуто в судовому засіданні. Сумнівів щодо належності та допустимості даного документу у суду немає. З метою забезпечення належного виконання зобов`язання за кредитним договором між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] укладено Іпотечний договір б/н від 07.07.2008 відповідно п.п.1.1. до якого [PERSON] надала Кредитору в іпотеку нерухоме майно, а саме: об`єкт незавершеного будівництва, готовністю 95%, [ADDRESS] . На земельній ділянці знаходиться цегляний будинок, житловою площею 51,2 кв.м., загальною площею 91,2 кв.м, позначений на плані земельної ділянки літерою «А-1», цегляний гараж, позначений на плані земельної ділянки літерою «Б». Земельна ділянка цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, площею 0,07 га, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , під номером одинадцять, яка належить [PERSON] на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №992124 , виданого Дунаєвецькою міською радою 04.07.2008 року (том 1 а.с.12-13, том 2 а.с.132-133). Оригінали вищезазначених документів було оглянуто в судовому засіданні. Згідно положень п.1.1 Іпотечного договору право приватної власності у [PERSON] на об`єкт незавершеного будівництва, готовністю 95%, загальною площею 91,2 кв.м., житловою площею 51,2 кв.м., що знаходяться за адресою: [ADDRESS] виникло на підставі договору купівлі-продажу від 03.07.2008 за р.№2920, посвідченого приватним нотаріусом Дунаєвецького районного нотаріального округу Магерою Н.Ф. Згідно п.4.1. Іпотечного договору, У разі невиконання або неналежного виконання Позичальником основного зобов`язання, Іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки. Статтями 15, 16\~ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Відповідно до ст.1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст.626 ЦК України). Згідно зі ст.628\~ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст.527\~ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. Згідно ч.1 ст.530\~ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У відповідності до ст.ст.610, 611, 612 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Як вбачається із Розрахунку вимог банку у зв`язку з неповерненням [PERSON] кредитної заборгованості за кредитним договором №894/140-608-1 від 07.07.2008 року станом на 03.08.2020 становить: 74 998,96 дол. США сума заборгованості за кредитом; 35 522,86 дол. США сума заборгованості за відсотками (а.с.21). Посилання відповідача про те, що розрахунок є невірним, так як пеня обрахована в доларах США, яка встановлена в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України суд до уваги не бере, оскільки банк не включив пеню у рахунок погашення заборгованості по кредиту у даному позові. Крім того, відповідачем не надано іншого розрахунку заборгованості, а матеріали справи такого не містять. Таким чином, оскільки відповідач [PERSON] не виконала зобов`язання, передбачені кредитним договором №894/140-608-1 від 07.07.2008 року у строк, встановлений договором, її слід вважати такою, що прострочила виконання зобов`язання. Аргументи представника відповідача щодо необгрунтованості позову, оскільки такий не підтверджений належними документами, спростовуються оглянутими у судовому засіданні оригіналами вищезазначених документів. Відповідно до ч.2 ст.192\~ЦК України іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом. Гривня як національна валюта є єдиним законним платіжним засобом на території України. Сторони, якими можуть бути як резиденти, так і нерезиденти - фізичні особи, які перебувають на території України, у разі укладення цивільно-правових угод, які виконуються на території України, можуть визначити в грошовому зобов`язанні грошовий еквівалент в іноземній валюті. У разі отримання у позику іноземної валюти позичальник зобов`язаний, якщо інше не передбачене законом чи договором, повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики), тобто таку ж суму коштів у іноземній валюті, яка отримана у позику. Правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019 у справі №373/2054/16-ц. Згідно з ст.1\~Закону України\~«Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (неподільним об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно ч.ч.1-3 ст.5 Закону України «Про іпотеку» предметом іпотеки можуть бути один або декілька об`єктів нерухомого майна за таких умов: нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація; нерухоме майно може бути відчужене іпотекодавцем і на нього відповідно до законодавства може бути звернене стягнення; нерухоме майно зареєстроване у встановленому законом порядку як окремий виділений у натурі об`єкт права власності, якщо інше не встановлено цим Законом. Предметом іпотеки також може бути об`єкт незавершеного будівництва або інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуття ним у власність відповідного нерухомого майна у майбутньому. Відповідно до ч.1 ст.7\~Закону України\~«Про іпотеку» за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання. Згідно зі ч.ч.1,4 ст.33\~Закону України\~«Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя. Пунктом 2\~Прикінцевих та\~перехідних положень\~ЗаконуУкраїни\~№1381-IX\~від 13.04.2021\~«Про внесення\~змін до\~деяких законодавчих\~актів України\~щодо споживчих\~кредитів,\~наданих в\~іноземній валюті» визначено, що Закон України\~"Про\~мораторій на\~стягнення майна\~громадян України,\~наданого як\~забезпечення кредитів\~в іноземній\~валюті" втрачає чинність через п`ять місяців з дня набрання чинності цим Законом. При цьому Закон №1381-IX\~від 13.04.2021 набрав законної сили 23.04.2021, отже, Закон України\~"Про\~мораторій на\~стягнення майна\~громадян України,\~наданого як\~забезпечення кредитів\~в іноземній\~валюті" втратив свою чинність з 23.09.2021. Отже, на момент ухвалення рішення у даній справі мораторій припинив свою дію. Тому посилання відповідача [PERSON] , що предмет іпотеки - об`єкт незавершеного будівництва не підлягає примусовому відчуженню, оскільки використовується як місце її постійного проживання та загальна площа такого нерухомого майна менша, ніж передбачена законодавством у відповідності до п.1 ст.1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» суд відхиляє. Відповідно до\~ч.ч.1,\~2\~ст.35\~Закону України\~«Про іпотеку»\~у разі\~порушення основного\~зобов`язання та/або\~умов іпотечного\~договору іпотекодержатель\~надсилає іпотекодавцю\~та боржнику,\~якщо він\~є відмінним\~від іпотекодавця,\~письмову вимогу\~про усунення\~порушення.\~В цьому\~документі зазначається\~стислий зміст\~порушених зобов`язань,\~вимога про\~виконання порушеного\~зобов`язання у\~не менш\~ніж тридцятиденний\~строк та\~попередження про\~звернення стягнення\~на предмет\~іпотеки у\~разі невиконання\~цієї вимоги.\~Якщо протягом\~встановленого строку\~вимога іпотекодержателя\~залишається без\~задоволення,\~іпотекодержатель вправі\~прийняти рішення\~про звернення\~стягнення на\~предмет іпотеки\~шляхом позасудового\~врегулювання на\~підставі договору. Положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку. Відповідно до ч.1 ст.41\~Закону України\~«Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону. Згідно з\~ч.1 ст.39\~Закону України\~«Про іпотеку» у\~разі задоволення\~судом позову\~про звернення\~стягнення на\~предмет іпотеки\~в рішенні\~суду зазначаються:\~загальний розмір\~вимог та\~всі його\~складові,\~що підлягають\~сплаті іпотекодержателю\~з вартості\~предмета іпотеки; опис\~нерухомого майна,\~об`єкта незавершеного\~будівництва,\~майбутнього об`єкта\~нерухомості,\~за рахунок\~якого підлягають\~задоволенню вимоги\~іпотекодержателя; заходи\~щодо забезпечення\~збереження предмета\~іпотеки або\~передачі його\~в управління\~на період\~до його\~реалізації (у\~разі необхідності); спосіб\~реалізації предмета\~іпотеки; пріоритет та розмір вимог інших кредиторів, які підлягають задоволенню з вартості предмета іпотеки. Відповідно до ч.2 ст.39\~Закону України\~«Про іпотеку» у разі визначення судом способу реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів (електронного аукціону) ціна предмета іпотеки у рішенні суду не зазначається та визначається при його примусовому виконанні на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій. Таким чином, позовні вимоги в частині звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №894/140-608-1 від 07.07.2008 року на суму 110 521,82 дол. США шляхом проведення прилюдних торгів згідно\~Закону України «Про виконавче провадження» за початковою ціною, встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій, є підставними та обгрунтованими і підлягають задоволенню. Щодо вимоги позивача про встановлення подальших нарахувань відповідно до умов кредитного договору до моменту виконання рішення відповідно до ч.10 ст.265 ЦПК України, суд вважає, що дана вимога не підлягає задоволенню, оскільки ця норма стосується рішень щодо стягнення боргу, а не щодо звернення стягнення на майно в рахунок виконання боргових зобов`язань. Вирішуючи позовну вимогу про зняття з реєстраційного обліку відповідачів [PERSON] та [PERSON] , суд приходить до наступного висновку. Як зазначалось вище, за змістом ч.1 ст.12, ч.1 ст.33 та ст.35\~Закону України\~«Про іпотеку» реалізації права іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки передує реалізація ним права вимагати дострокового виконання основного зобов`язання. І лише тоді, якщо останнє невиконане чи неналежно виконане, іпотекодержатель, якщо інше не передбачено законом, може звертати стягнення на предмет іпотеки. На виконання вказаного, АТ «Альфа-Банк» надіслав на поштову адресу [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] вимоги про усунення порушень та вимоги про добровільне виселення №1154 від 04.08.2020 року (а.с.17-20) із зазначенням сплати заборгованості по кредиту, відсотках за користування кредитом та неустойку. Згідно п.1.2 Договору кредиту №894/140-608-1 від 07.07.2008 року, кредит надається позичальнику на наступні цілі: придбання нерухомого майна об`єкта незавершеного будівництва (готовністю 95%), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно ч.1 до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою в день звернення особи із заявою в органи реєстрації. Згідно п.50 Порядку декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 лютого 2022 року №265, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) здійснюється, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житло або права користування житлом, про виселення, про зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) особи, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою (у такому випадку адміністративний збір не сплачується). Отже позивачем обраний спосіб захисту, який відповідає діючому законодавству, а саме рішення суду є підставою для зняття особи з реєстрації місця проживання. Як вбачається із довідок №5899 від 08.11.2019, №2112 від 24.11.2020 про реєстрацію місця проживання, [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с.14, 38). Згідно інформації Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби у м. Києві та Київській області №8010.5.3-15480/80.3-22 від 14.06.2022, [PERSON] , [INFO] зареєстрований з 03.12.2021 за адресою: [ADDRESS] (том 1, а.с.214-216). Оскільки в іпотеку передано нерухоме майно, яке придбано за рахунок кредитних коштів, вимог про виселення відповідачів, позивачем не заявлено, враховуючи наявність невиконаного кредитного зобов`язання перед АТ «СЕНС БАНК», а також те, що за адресою місця знаходження предмету іпотеки відповідач [PERSON] не зареєстрований, зареєстрована [PERSON] , суд вважає, що дана вимога позивача підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ст.89 ЦПК України). Щодо зупинення виконання рішення суду. ЗгідноЗакону України\~від 24\~лютого 2022\~р.\~№2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан з 05.30 год. 24 лютого 2022 р. строком на 30 діб. У подальшому законами України строк дії воєнного стану в Україні продовжувався, він діє і дотепер. Законом України\~від 15\~березня 2022\~р.\~№ 2120-IX\~«Про внесення\~змін до\~Податкового кодексу\~України та\~інших законодавчих\~актів України\~щодо дії\~норм на\~період дії\~воєнного стану» доповнено розділ VI «Прикінцеві положення» Закону № 898-IV пунктом 5-2, згідно з яким у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), що належить фізичним особам та перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, зупиняється дія статті 37 (у частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), статті 38 (у частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), статті 40 (у частині виселення мешканців із житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), статей 41, 47 (у частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах) цього Закону. Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.06.2022 у справі №296/7213/15, від 22.03.2023 у справі №361/4481/19. Суд вважає, що вказаний вище Закон має бути застосований у даній справі, оскільки на сьогодні в Україні триває воєнний стан, тому виконання рішення суду в частині звернення стягнення на предмет іпотеки та зняття з реєстраційного обліку [PERSON] , [INFO] слід зупинити на період дії в Україні воєнного стану та на тридцятиденний строк після його припинення або скасування. Згідно ст.ст.133, 141 ЦПК України, судові витрати складаються з витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Оскільки позовну вимогу щодо звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №894/140-608-1 від 07.07.2008 року (заборгованість 110521,82 дол. США) судом задоволено, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір, що був сплачений ним при зверненні до суду відповідно до ст.141\~ЦПК України у розмірі 46973,38 грн. На підтвердження понесення відповідачем [PERSON] витрат на правничу допомогу адвоката, представником відповідача до суду надано договір про надання правничої допомоги від 05.09.2022, Акт приймання-передачі виконаних робіт/наданих послуг від 08.09.2022 та платіжне доручення №3391008 від 08.09.2022 про оплату відповідачем 5000 грн. За таких обставин, суд стягує з позивача витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 2000 грн., який на думку суду є співмірним з витраченим часом, зусиллями та складністю справи.

Outcome: partial