Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-29 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] \~в інтересах\~неповнолітніх [PERSON] ,\~ [PERSON] \~звернувся до\~суду з\~позовом до\~АТ «Альфа-Банк»\~(найменуванняАТ «Альфа-Банк» змінене на АТ «Сенс-Банк» 01.12.2022 Національним банком України), приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Є.А., ДП «СЕТАМ», ТОВ «Комплект», третя особа: служба у справах дітей Уманської міської ради, про визнання недійсним прилюдних торгів та свідоцтва, скасування рішення про державну реєстрацію прав ти припинення речового права. \~ \~ \~ \~Позовні вимоги обґрунтовує тим, що на примусовому виконанні приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Бурмаги Є.А. перебувало виконавче провадження № 65157996 від 14.04.2021 року, боржником за яким є [PERSON] , а стягувачем - АТ "Альфа-Банк". 31.05.2021 року в межах вказаного виконавчого провадження були проведені прилюдні торги, внаслідок яких було продано квартиру за адресою: [ADDRESS] , яка належала на праві власності [PERSON] . Переможцем торгів визнано ТОВ «Комплект». Результати торгів посвідчені протоколом № 540813 від 31.05.2021 року, що складений ДП «СЕТАМ». 04.06.2021 року приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Н.Г. відповідачу ТОВ «Комплект» було видано свідоцтво № 1832. На підставі цього свідоцтва в цей же день, приватним нотаріусом Животовською Н.Г. було прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 58566976 та зареєстровано право власності ТОВ «Комплект» на вказану вище квартиру (номер запису про право власності: 42336567). Вказує,\~що прилюдні\~торги відбулися\~всупереч вимогам\~Законів України\~«Про виконавче\~провадження»,\~«Про охорону\~дитинства»,\~«Про основи\~соціального захисту\~бездомних осіб\~і безпритульних\~дітей»,\~оскільки під\~час примусового\~виконання рішення\~суду державним\~виконавцем порушено\~права дітей\~позивача.\~Так,діти -\~члени сім`ї\~наймача або\~власника жилого\~приміщення мають\~право користуватися\~займаним приміщенням\~нарівні з\~власником або\~наймачем.\~Держава охороняє\~і захищає\~права та\~інтереси дітей\~під час\~вчинення правочинів\~щодо нерухомого\~майна.\~Неприпустиме зменшення\~або обмеження\~прав та\~інтересів дітей\~під час\~вчинення будь-яких\~правочинів щодо\~жилих приміщень.\~Для вчинення\~будь-яких\~правочинів щодо\~нерухомого майна,\~право власності\~на яке\~або право\~користування яким\~мають діти,\~необхідний попередній\~дозвіл органів\~опіки та\~піклування. У спірній\~квартирі по\~ [ADDRESS] ,\~зареєстровані неповнолітні\~діти позивача:\~ [PERSON] ,\~ [INFO] \~(зареєстрована\~з 07.07.2016\~р.\~по даний\~час)\~та [PERSON] ,\~ [INFO] \~(зареєстрований\~з 08.12.2017\~р.\~по даний\~час).\~Виконавче провадження\~було відкрито\~14.04.2021\~року,\~тобто на\~момент відкриття\~виконавчого провадження\~і на\~момент вчинення\~всіх виконавчих\~дій неповнолітні\~діти вже\~були зареєстровані\~у квартирі,\~дозволу Служби\~у справах\~дітей Уманської\~міської ради\~на продаж\~квартири,приватний виконавець не отримував. Позивач зазначає,\~щоправова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - переможця прилюдних торгів. Крім того, враховуючи особливості, передбачені законодавством, складання за наслідками проведення прилюдних торгів відповідного акта є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже є правочином. Таким чином, ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до договорів купівлі-продажу, такий договір може визнаватися недійсним на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (статті 203, 215 ЦК України). Просить: 1. Визнати недійсними прилюдні торги з реалізації квартири за адресою: [ADDRESS] , які відбулися 31.05.2021 року. 2. Визнати недійсним свідоцтво № 1832 від 04.06.2021 року, видане приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Животовською Наталією Георгіївною. 3. Скасувати рішення приватного нотаріуса Уманського міського нотаріального округу Животовської Наталії Георгіївни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 58566976 від 04.06.2021 року. 4. Припинити речове право (право власності) Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплект» на квартиру за адресою: [ADDRESS] (номер запису права власності 42336567). 5. Судові витрати покласти на відповідачів. \~ \~ \~ \~18.08.2021 р. від представника відповідача ДП «СЕТАМ» Козмінської М.В. на адресу Уманського міськрайонного суду надійшов Відзив на позовну заяву в якому вважає вимоги позивача незаконними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Так, ДП «СЕТАМ» у своїй діяльності керується Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року. 31.05.2021 р. ДП СЕТАМ були проведені електронні торги за лотом №477725 з реалізації предмета іпотеки, а саме: чотирикімнатна квартира, загальною площею 90.3 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до пунктів 2, 4 розділу II Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Отже, жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку організатора торгів перевіряти законність дій виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Крім того, виходячи з пункту 44 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» та підпункту 3.1 пункту 3 глави 1 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, необхідно з?ясувати чи мала дитина право власності на предмет іпотеки чи право користування предметом іпотеки на момент укладення договору іпотеки, будь-які дії, вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини у квартирі, народження дитини після укладення договору іпотеки), не є підставою для визнання такого договору недійсним із підстави невиконання вимог закону про отримання згоди органу опіки та піклування. Так, договір іпотеки, відповідно до якого було передано в іпотеку спірну квартиру, був укладений 25.06.2008 р. Як вбачається із наданих позивачем довідок про реєстрацію місця проживання особи, [PERSON] , [INFO] , зареєстрована у спірній квартирі з 07.07.2016 р., а [PERSON] , [INFO] , - з 08.12.2017 р., тобто після укладення зазначеного вище договору іпотеки. Тому виконавець не повинен був отримувати жодних дозволів органу опіки та піклування на реалізацію спірної квартири. Просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. 20.10.2021 р. від представника відповідача АТ «Сенс Банк» Луньової А.Г. на адресу Уманського міськрайонного суду надійшов Відзив на позовну заяву в якому заперечує проти всіх доводів позовної заяви та проти всіх обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, даний позов вважає безпідставним та незаконним, поданим виключно з метою ухилення від взятих на себе зобов`язань. Зазначає, що єдиною підставою для задоволення позову позивач вказує порушення, на його думку, прав дітей при примусовій реалізації нерухомого майна, та відсутність попереднього дозволу органу опіки та піклування. Однак, посилання на те, що неповнолітні діти позивача дійсно проживали за адресою: [ADDRESS] , не відповідають дійсним обставинам. Так, в ході проведення виконавчих дій приватним виконавцем був встановлений факт, що неповнолітні [PERSON] та [PERSON] не поживали за адресою спірного нерухомого майна. Дані обставини підтверджуються матеріалами виконавчого провадження, а також згідно Довідки від 11.06.2021, виданої головою правління ОСББ «Івана Мазепи» позивач [PERSON] та члени його сім`ї, в тому числі і неповнолітні діти за адресою: [ADDRESS] , не проживали. Тобто, спірне нерухоме майно не використовувалось неповнолітніми дітьми позивача в якості постійного місця проживання, тому їхні права, реалізацією такого майна на торгах, порушені не були. Представник, посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року, справа № 678/301/12, провадження № 14-624цс18, постанову Верховного Суду від 07 жовтня 2020 року у справі № 750/10099/18 (провадження № 61-17803св19), постанову Верховного Суду від 08 липня 2020 року, справа № 201/18443/17, провадження № 61-530св19, зазначає, що по-перше, ймовірні порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком підлягають оскарженню в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження», мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними, а по-друге, якщо об`єкт нерухомості є предметом іпотеки, то дозвіл органу опіки та піклування на відчуження житлового приміщення, право користування яким мають неповнолітні діти, необхідний на момент укладення правочину - договору іпотеки, а не на момент реалізації такого майна з електронних торгів. В даному випадку нерухоме майно є предметом іпотеки, що був придбаний за кредитні кошти, на момент укладення Договору іпотеки неповнолітні не мали права користування спірним нерухомим майном, а тому їх права не могли бути порушеними в ході проведення звернення стягнення на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки. Зазначає, що однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 частини першої статті 3 ЦК України) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Подання позову не може використовуватися учасниками цивільного обороту для уникнення сплати боргу боржником або виконання судового рішення про стягнення боргу. Позивач, подаючи численні необгрунтовані позови, діє очевидно недобросовісно та зловживає правами стосовно кредитора. Вважають, що електронні торги пройшли з дотриманням Порядку № 2831/5, не порушують прав ні учасників виконавчого провадження, ні сторін правочину, а доводи позивача зводяться до небажання виконувати рішення суду. Просить позовну заяву залишити без задоволення. 29.10.2021 р. від відповідача приватного виконавця Бурмаги Є.А. на адресу Уманського міськрайонного суду надійшов Відзив на позовну заяву в якому зазначає, що посилання позивача про порушення приватним виконавцем, під час примусової реалізації спірної квартири, вимог ст. 18 ЗУ «Про охорону дитинства» та ст.12 ЗУ «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», а саме, що на момент реалізації нерухомого майна, в квартирі були прописані діти, а тому за наслідками такої реалізації, діти втратили право користування своїм єдиним житлом, не відповідає дійсності. Так, задовго до відчуження нерухомого майна, діти фактично в цій квартирі не проживали і цим майном не користувалися, а тому не можуть втратити право на користування. Позивач доводить факт проживання та користування квартирою за адресою: [ADDRESS] , довідкою про реєстрацію місць проживання. Верховний суд, в постанові від 29.07.2021 року, у справі №158/1838/19 (провадження № 61-6753св20), досліджуючи факт реєстрації та фактичного проживання, вказав наступне: «...Частинами другою та шостою статті 29 ЦК України передбачено, що фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Фізична особа може мати кілька місць проживання...». Місцем проживання фізичної особи згідно з частиною першою статті 29 ЦК України є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Факт проживання позивача та його дітей у спірній квартири, та докази фактичного користування цією квартирою, підтверджуються належними і допустимими доказами (довідкою ОСББ, Актом опитування сусідів, Актом обстеження умов проживання дітей, тощо). Довідка про реєстрацію місця проживання - не є доказом, що діти фактично проживають у цій квартирі та користуються нею. Як вбачається з письмових доказів, отриманих від відповідача, а саме Довідки ОСББ «Івана Мазепи», в даній квартирі за адресою: [ADDRESS] , ні позивач, ні його дружина, ні діти [PERSON] та [PERSON] ніколи не проживали, і не проживають. На даний час, спірною квартирою користується [PERSON] , на підставі Договору оренди квартири. Будь яких інших мешканців у цій квартирі - немає. Як щоб позивач та його діти фактично проживали та користувались цією квартирою, то їм було б достеменно відомо, що даною квартирою користується інша особа і вони б звертались до суду з позовом про усунення порушення їх прав користування. Крім того, факт не проживання дітей у спірній квартирі підтверджується і довідкою Управління освіти та гуманітарної політики Уманської міської ради від 21.10.2021 року №585, в якій зазначено, що домашня адреса неповнолітньої дитини [PERSON] - [ADDRESS] . Просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомляв. В судовому засіданні представник позивача адвокат Стратілатов К.Г. позовні вимоги підтримав та просив суд їх задоволити, посилаючись на обставини викладені в позові. \~ \~ \~ \~Представник відповідача АТ «Сенс Банк» Луньова А.Г. в судове засідання не з`явилася, попередньо подала на адресу суду заяву в якій просить розглянути справу без участі представника АТ «Сенс Банк», просить відмовити у задоволенні позову. В судове засідання представник відповідача приватного виконавця [PERSON] адвокат Прокопчук О.П. не з`явився, подав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача ДП «СЕТАМ» в судове засідання не з`явилася, однак у Відзиві на позовну заяву [PERSON] просить розглянути справу у відсутності представника Державного підприємства СЕТАМ. Представник відповідача ТОВ «Комплект» адвокат Бурлака В.І. в судовому засіданні позов не визнала та просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на їх необґрунтованість. Зазначила, що жодних порушень при придбанні квартири ТОВ «Комплект» не було. Права дітей жодним чином не порушено, оскільки позивач та його діти у спірній квартирі не проживали. Позивачем не надано доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які б могли вплинути на результати електронних торгів, не довів порушення своїх прав і законних інтересів, а також інтересів неповнолітніх дітей. Представник служби у справах дітей Уманської міської ради Калінчук А.М. просила суд винести рішення з урахуванням інтересів дітей. \~ \~ \~ \~Вивчивши матеріали справи, надані сторонами докази, дослідивши їх всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суддя встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~На підставі\~Договору купівлі-продажу\~квартири від\~20.06.2008\~р.,\~позивач [PERSON] \~став власником\~квартириза адресою: [ADDRESS] (а.с.17-18). \~ \~ \~ \~25.06.2008 р. між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено Договір про надання споживчого кредиту № 11360187000 (а.с.116-119). \~ \~ \~ \~З метою\~забезпечення виконання\~зобов`язання,\~що виникло\~у позичальника\~ [PERSON] \~заДоговором про надання споживчого кредиту № 11360187000 від 25.06.2008 р., між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] було укладено Договір іпотеки від 25.06.2008 р. Іпотекодавцем передано в іпотеку Іпотекодержателю квартиру за адресою: [ADDRESS] .В. зазначено у Договорі, що Договір не обмежує та не порушує права та інтереси дітей Іпотекодавця. Крім того зазначив, що малолітніх та неповнолітніх дітей, які б мали право користування предметом іпотеки, немає (а.с.114-115). \~ \~ \~ \~Згідно постанови про відкриття виконавчого провадження ВП № 65157996 від 14.04.2021 р., приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Бурмагою Є.А. прийнято на примусове виконання виконавчий лист № 705/2834/14-ц, виданий 25.07.2016 р. Апеляційним судом Черкаської області, про стягнення солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь ПАТ «Дельта Банк» (правонаступник АТ «Альфа-Банк» заборгованості за кредитним договором № 11360187000 від 25.06.2008 р. в сумі 1645961,94 грн. (а.с.19). \~ \~ \~ \~В подальшому,\~в межах\~зазначеноговиконавчого провадження ВП № 65157996 від 14.04.2021 р., приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Бурмагою Є.А., постановою від 20.04.2021 р. було арештовано майно боржника [PERSON] , а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] та надіслано ДП «СЕТАМ» Заявку щодо реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів. Переможцем торгів стало ТОВ «Комплект» (а.с.47-49,54-57,5-7). \~ \~ \~ \~Право власності за ТОВ «Комплект» на квартиру за адресою: [ADDRESS] зареєстровано 04.06.2021 р. приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Животовською Н.Г. на підставі свідоцтва серія та номер: 1832, видане 04.06.2021 р. Підстава внесення запису: рішення приватного нотаріуса Животовської Н.Г. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 58566976 від 04.06.2021 року (а.с.16). Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна людина має право на справедливий судовий розгляд. Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував у своїх рішеннях, що право на судовий розгляд, гарантоване статтею 6 Конвенції, також захищає і виконання остаточних та обов`язкових судових рішень, які у державі, яка поважає верховенство права, не можуть залишатися невиконаними, завдаючи шкоди одній із сторін (наприклад, справа «Жовнер проти України» від 29 червня 2004 року, заява № 56848/00, § 33). Право на звернення до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, було б ілюзорним, якби правова система держав-учасниць Конвенції допускала, що судове рішення, яке набрало законної сили та є обов`язковим для виконання, залишалося би невиконаним по відношенню до однієї зі сторін всупереч її інтересам. Ефективний доступ до суду включає право на виконання судового рішення без невиправданих затримок. Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Частиною першою статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону. Стаття 36 Закону України «Про іпотеку» передбачає можливість реалізації предмета іпотеки в позасудовому порядку. Так, сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону. Так,\~у своїй\~позовній заяві\~позивач [PERSON] ,\~посилаючись наЗакони України «Про виконавче провадження», «Про охорону дитинства», «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», стверджує, що приватним виконавцем під час примусового виконання рішення суду порушено права дітей позивача, а саме на момент відкриття виконавчого провадження і на момент вчинення всіх виконавчих дій неповнолітні діти були зареєстровані у спірній квартирі та в подальшому були позбавлені житла. Однак,\~позивач не\~вірно тлумачить\~норми законів,\~замовчуючи послідовність\~подій та\~те,\~що на\~момент укладення\~Договору іпотеки\~ні позивач,\~ні його\~дружина та\~малолітня дитина\~не були\~зареєстровані у\~спірній квартирі\~та фактично\~там не\~проживали.\~У Договорі\~іпотеки [PERSON] зазначив, що малолітніх та неповнолітніх дітей, які б мали право користування предметом іпотеки, немає. У квартирі за адресою: [ADDRESS] неповнолітні діти позивача: дочка [PERSON] , [INFO] , - зареєстрована з 07.07.2016 р., син [PERSON] , [INFO] , - зареєстрований з 08.12.2017 р. У пункті 44 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» роз`яснено: «Згідно зі статтею 32 ЦК, статтею 177 СК та статтею 17 Закону України від 26 квітня 2001 року № 2402-III "Про охорону дитинства" батьки не мають права без дозволу органу опіки і піклування укладати договір, який підлягає нотаріальному посвідченню або спеціальній реєстрації, відмовлятися від належних дитині майнових прав, здійснювати розподіл, обмін, відчуження житла, зобов`язуватися від імені дитини порукою, видавати письмові зобов`язання. У зв`язку із наведеним суди повинні виходити із того, чи мала дитина право власності на предмет іпотеки чи право користування предметом іпотеки на момент укладення договору іпотеки. Будь-які дії, вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку, народження дитини після укладення договору іпотеки) не є підставою для визнання такого договору недійсним із підстави невиконання вимог закону про отримання згоди органу опіки та піклування». Відповідно до постанови Верховного Суду від 02.10.2019 р. у справі № 754/15589/14-ц зазначено: «Звернення стягнення на предмет іпотеки за рішенням суду є кінцевою стадією виконання рішення суду, а тому попередній дозвіл органу опіки та піклування на відчуження квартири, право користування якою належить дитині, законом не вимагається. Така згода потрібна при укладенні договору іпотеки, якщо предметом іпотеки мають право користуватись чи володіти діти, а не при виконанні рішення суду про звернення стягнення на предмет іпотеки, коли дії по реєстрації місця проживання дітей вчинені без згоди іпотекодержателя після укладення договору іпотеки (наприклад, реєстрація неповнолітньої дитини в житловому будинку, народження дитини після укладення договору іпотеки)». Таким чином, факти реєстрації неповнолітньої дитини у переданій в іпотеку квартирі та народження дитини після укладення договору іпотеки не мають юридичного значення для виконавця при примусовому виконанні рішення суду про стягнення заборгованості з боржника та вчиненні дій щодо реалізації арештованого майна через електронні торги, має значення лише факт відсутності у дітей права власності чи права користування цією квартирою на момент укладення вище вказаного договору іпотеки. Так, договір іпотеки, відповідно до якого було передано в іпотеку спірну квартиру, був укладений 25.06.2008 р., реєстрація місця проживання дітей позивача відбулася у 2016 році - дочки та, відповідно, у 2017 році - сина, тобто після укладення зазначеного вище договору іпотеки. Тому виконавець не повинен був отримувати жодних дозволів органу опіки та піклування на реалізацію спірної квартири, а отже діяв у межах та у спосіб, що передбачені законами України та іншими нормативно-правовими актами, крім того, позивачем не надано суду доказів оскарження дій приватного виконавця Бурмаги Є.А. під час примусового виконання ним рішення суду про стягнення заборгованості. Згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора, передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Зі змісту\~позовної заяви\~не вбачається\~вимоги позивача\~до ДП\~«СЕТАМ»,\~як організатора\~електронних торгів,\~щодо неналежногоздійснення заходів\~із супроводження\~програмного та\~технічного забезпечення\~центральної бази\~даних системи\~електронних торгів,\~збереження та\~захисту даних,\~що містяться\~у ній,\~обслуговування цієї\~системи,\~забезпечення її\~постійної роботи\~та доступу\~користувачів до\~неї,\~публікації повідомлень\~про безоплатне\~передання нереалізованого\~конфіскованого майна,\~забезпечення збереження\~майна і\~виконання інших\~функцій,\~передбачених Порядкомреалізації арештованого майна. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно частини першої ст. 78 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На позивача покладений обов`язок довести в суді ті обставини, що позивач уповноважений звертатися до суду з відповідним позовом і відповідно, що є підстави до застосування до спірних правовідносин відповідних положень цивільного законодавства України. Тобто, позивач повинен був довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ст.ст. 76-83 ЦПК України, зазначені ним обставини. Однак таких доказів він не надав. Таким чином, при викладених обставинах, у зв`язку з тим, що позивач не довів тих обставин, на які він посилається в своїй позовній заяві позов не підлягає задоволенню в повному обсязі. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: dismissed