Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-28 00:00:00

У березні 2023 року адвокат\~ Єрмак Олег Віталійович\~\~\~\~\~ звернувся\~\~ до\~ Білоцерківського міськрайонного суду Київської області\~\~ в інтересах\~\~ [PERSON] \~ з позовною заявою до відповідача\~ [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на наступні обставини. 03\~ листопада\~\~ 2022 року\~ між [PERSON] , [INFO] , та\~\~ [PERSON] , 05.12.2000 року\~ було зареєстровано\~\~ шлюб Відділом\~\~ державної реєстрації\~\~ актів цивільного стану\~ у місті Харкові\~ Східного міжрегіонального\~\~\~ управління\~ Міністерства\~ юстиції\~ (м. Харків), про\~\~ що\~ було зроблено\~\~ актовий\~ запис № 1787. Останнім\~ часом\~ сімейне життя\~\~\~ між позивачем\~\~\~\~\~\~ та\~ відповідачем\~\~ поступово\~ погіршувалось, що\~ в\~ кінцевому\~ результаті\~\~ призвело до фактичного\~\~ припинення\~ між ними\~ шлюбних\~\~ відносин. Обидві сторони\~\~ мають\~ протилежні\~\~\~ погляди на шлюб та\~ сімейне\~ життя.\~ Зараз вони фактично\~\~ сторонні\~ люди один одному. Спільних\~ дітей\~\~\~\~ подружжя не\~ має. Спільне\~ господарство\~\~\~\~ подружжям\~ не\~\~\~ ведеться з 01.03.2023 року.\~ Фактично\~ шлюбні\~ відносини припинені, шлюб\~ перетворилися\~\~ на\~ формальність. Втрачені\~ всі\~ фізичні\~ та духовні\~ зв`язки\~\~\~ між позивачем\~ та\~ відповідачем. Через\~ несумісність\~\~ характерів\~\~\~ і поглядів, а\~ також через\~\~\~ психологічну\~ та\~\~\~\~ практичну\~ неготовність\~\~ створення\~ сімейних\~\~\~\~ відносин, збереження\~\~\~ сім`ї\~\~ неможливе, і\~\~ суперечить\~\~ інтересам позивача. Просив суд розірвати шлюб між [PERSON] , [INFO] . та\~\~ [PERSON] , [INFO] ,\~\~\~ який\~ був зареєстрований 03 листопада 2022 року\~ Відділом\~\~ державної реєстрації\~\~ актів цивільного стану\~ у місті Харкові\~ Східного міжрегіонального\~\~\~ управління\~ Міністерства\~ юстиції\~ (м. Харків), актовий\~ запис № 1787. Судові витрати\~\~ просив\~ стягнути\~ з відповідача (а.с. 1-4). Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28 березня 2023 року (а.с. 14) головуючим суддею визначено Орєхова О.І. та матеріали передані для розгляду судді. Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. 29\~ березня\~ 2023 року\~ судом\~ було\~\~ здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача\~ (а.с. 18). 24 квітня 2023 року за вх. № 18189 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформацію про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо\~ зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача (а.с. 21). Згідно отриманої інформації\~\~\~ [PERSON] , [INFO] ,\~ зареєстрована за адресою: [ADDRESS] \~\~ з 28.10.2022 року. З огляду на викладене, убачається, що позивачем пред`явлено позов до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у відповідності до вимог ч. 1 ст. 27 ЦПК України, що узгоджується з правовою позицією, викладеною Верховним Судом у постанові від 29.10.2020 року у справі № 263/14171/19. Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу. Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача. Відповідно до ч. 4 ст. 19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати\~ у спрощеному позовному провадженні. Згідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.\~\~\~ Ухвалою судді від 26 квітня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у зазначеній справі. Розгляд справи у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадженням з повідомленням (викликом) сторін\~\~ та\~ призначено судове засідання\~\~ на\~ 26 травня\~ 2023 року (а.с. 22-23). 26 травня 2023 року\~\~ справа\~ була знята з\~ розгляду, в\~ зв`язку з перебуванням\~ судді в нарадчій кімнаті,\~ та\~\~\~\~ відкладено судове засідання\~\~ до\~\~ 09 год. 30 хв. 29 травня 2023 року. В судове засідання позивач\~ [PERSON] не з`явився,\~\~ його\~\~ представник адвокат\~ Єрмак О.В.\~ надав до суду\~ заяву, отримана\~ 26 травня\~ 2023 року\~ за вх. № 23611, в якій\~ просив\~ справу\~ розглядати\~\~ за відсутності позивача та його представника, позовні вимоги\~\~ підтримують\~ в\~ повному\~ обсязі\~ та\~ просять\~ їх задовольнити.\~ У разі неявки в судове засідання\~ відповідача,\~ не заперечують\~\~ проти заочного розгляду\~ справи\~ (а.с. 33-34). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась,\~ надала до суду\~ заяву,\~ отримана\~ судом 04 травня 2023 року за\~ вх. № 20012,\~\~ в\~ якій\~\~ зазначила, що\~ позовні\~ вимоги\~ про розірвання шлюбу\~\~ визнає, просить\~\~ задовольнити\~\~ позов\~ та\~ розглядати справу без її участі. Після\~ розірвання\~ шлюбу\~ просила\~\~ відновити\~ її дошлюбне\~ прізвище « [PERSON] » (а.с. 25). Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч. 3 ст. 211 ЦПК України). За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року. Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання,\~ фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача\~\~ [PERSON] \~\~ підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи,\~ що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Судом встановлені фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що\~\~ 03 листопада 2022 року було зареєстровано шлюб між\~\~ [PERSON] ,\~ [INFO] , та\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального\~ управління Міністерства юстиції\~ (м. Харків), про що 03 числа\~ листопада місяця 2022 року складено відповідний актовий запис № 1787, де прізвище після реєстрації шлюбу чоловіка та\~ дружини [PERSON] , що підтверджується наявною в матеріалах справи\~ копією свідоцтва про шлюб, серії [NUMBER] , виданим 03 листопада\~ 2022 року ,\~ Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального\~ управління Міністерства юстиції\~ (м. Харків) (а.с. 6). Від\~ даного\~ шлюбу\~ подружжя неповнолітніх дітей не має. Встановлено, що спільне життя у подружжя не склалося, сім`я фактично розпалася, шлюб існує формально. Подружжя втратило почуття любові та поваги один до одного. Збереження сім`ї неможливе та суперечить інтересам позивача. Спільне господарство не ведеться. Подружжя проживає окремо один від одного. Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 1 СК України, завданням Сімейного кодексу України є зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб. Відповідно до ч. 2 п. 3 ст. 1 цього Кодексу, завданням Сімейного кодексу України є побудова сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Згідно ч. 2 ст. 3 СК України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу, та під час його розірвання. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Частиною 2 статті 110 СК України передбачено, що позов про розірвання шлюбу не може бути пред`явлений протягом вагітності дружини та протягом одного року після народження дитини, крім випадків, коли один із подружжя вчинив протиправну поведінку, яка містить ознаки кримінального правопорушення, щодо другого з подружжя або дитини. Відповідно до ст. 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства. Частина 2 ст. 112 СК України передбачає, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. З наявної в матеріалах справи заяви відповідача\~\~\~ [PERSON] \~ вбачається, що остання визнає позов позивача в повному обсязі\~\~ та\~ просить\~\~\~ змінити\~ прізвище\~ на\~ дошлюбне « [PERSON] ». Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Частиною 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Оскільки, спільне життя у подружжя не склалось, шлюб існує формально, подружжя не пов`язано спільним побутом,\~ проживають окремо один від одного, наполягали на розірванні шлюбу та відповідачем визнано позов позивача, суд приходить до висновку, що родина фактично розпалась та її поновлення неможливе, у зв`язку з чим, шлюб необхідно розірвати\~ та\~ повернути\~\~ відповідачу\~ дошлюбне\~ прізвище. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Звертаючись до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, позивач просив\~ суд стягнути з відповідача\~\~ [PERSON] \~\~ судовий збір в сумі 1073 грн. 60 коп. Згідно із п. 1 ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Однак, згідно з ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» та ч. 1 ст. 142 ЦПК України передбачено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до ч. 5 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики. Враховуючи зміст наведених правових норм, суд вважає за необхідне повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, тобто 536,80 грн. сплаченого при поданні позову у розмірі 1073,60 грн., а іншу частину судового збору в розмірі 536,80 грн. стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved