Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-25 00:00:00

В липні 2022 року [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з позовом до [PERSON] (далі - відповідач), третя особа Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції про встановлення факту родинних відносин. Звертаючись до суду позивач просить встановити факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] ( [INFO] , яка народилася в с. Грузьке Макарівського району Київської області), яка померла [INFO] є рідною тіткою [PERSON] , [INFO] , а останній є її рідним племінником. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] у віці 93 роки померла його тітка - [PERSON] , [INFO] , після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді частки квартири [ADDRESS] . З метою отримання належної частки спадкового майна позивач звернувся до Першої київської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Губко Ю.В. від 10.10.2019 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки позивачем не надано документів, що підтверджують факт родинних відносин з померлою. Також позивач зазначає, що документи, які можуть підтвердити родинні відносини його з померлою тіткою [PERSON] (свідоцтво про народження) були втрачені. З метою поновлення свідоцтва про народження [PERSON] позивач звертався до Державного архіву Київської області, проте згідно відповіді від 14.06.2019 №01-43/1396 вбачається, що в частково збережених книгах реєстрації актів про народження у с.Грузьке Макарівського району Київської області за 1925-1926 роки актового запису про народження [PERSON] не виявлено. Як вказує позивач, родинні відносини підтверджуються свідоцтвом про народження позивача, паспортом, копією свідоцтва про одруження тітки, довідками з Київського геріатричного пансіонату, архівною довідкою Державного архіву Київської області, військовим квитком батька позивача, свідоцтвом про смерть батька позивача, свідоцтвом про смерть діда (батька померлої [PERSON] ), копією листа УВС МВС України, фотокартками із сімейних свят та іншими доказами. Крім того, рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 08.06.2021 було встановлено факт родинних відносин позивача з померлою тіткою [PERSON] , проте постановою Київського апеляційного суду від 20.01.2022 вказане рішення було скасовано, заяву позивача про встановлення факту родинних відносин, що розглядалась судом в порядку окремого провадження, залишено без розгляду. Вказана постанова мотивована тим, що суд першої інстанції, розглянувши заяву [PERSON] про встановлення факту родинних відносин в порядку окремого провадження, не з`ясував наявність між спадкоємцями спору про право, враховуючи наявну у матеріалах справи заяву заінтересованої особи [PERSON] про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2022 справу передано для розгляду судді Аббасовій Н.В. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27.07.2022 відкрито загальне позовне провадження у вказаній справі та призначено підготовче засідання на 15.09.2022. 27.12.2022 до суду надійшла копія спадкової справи № 971/2019 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 21.02.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні. У судовому засіданні 22.03.2023 допитано свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.04.2023 постановлено повернутись до стадії підготовчого провадження у справі № 761/13919/22 та відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 26.05.2022. Позивач та його представник у судовому засіданні позов підтримали у повному обсязі, просили задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відзиву на позов відповідачем не подано. Разом із тим, відповідно до положень ч.ч. 1, 2 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів. Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд, на підставі положень ст. 280 та у відповідності до ст. 281 ЦПК України постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Заслухавши думку позивача та його представника, дослідивши матеріали справи та оцінивши зібрані по справі докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право. Якщо під час розгляду справи про встановлення факту заінтересованими особами буде заявлений спір про право або суд сам дійде висновку, що у цій справі встановлення факту пов`язане з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює цим особам, що вони вправі подати позов на загальних підставах; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів». Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Так, рішенням Шевченківського районного суду м.Києва від 08.06.2021 було встановлено факт родинних відносин позивача з померлою тіткою [PERSON] , проте постановою Київського апеляційного суду від 20.01.2022 вказане рішення було скасовано, заяву позивача про встановлення факту родинних відносин, що розглядалась судом в порядку окремого провадження, залишено без розгляду. Вказана постанова мотивована тим, що суд першої інстанції, розглянувши заяву [PERSON] про встановлення факту родинних відносин в порядку окремого провадження, не з`ясував наявність між спадкоємцями спору про право, враховуючи наявну у матеріалах справи заяву заінтересованої особи [PERSON] про прийняття спадщини після померлої [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, позивач [PERSON] , народився [INFO] , його батьками є: [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження позивача (а.с. 11). В свою чергу батьками (дідусем, бабусею позивача), батька позивача [PERSON] є: [PERSON] , [PERSON] , про що свідчить архівна довідка Державного архіву Київської області від 16.08.2019 № 01-43/1397 (1) (а.с. 16). Згідно з архівною довідкою Центрального державного архіву від 15 січня 2020р., згідно довідки - характеристики Гружчанської сільської ради Макарівського району Київської області від 05 січня 1960 року: дідусь заявника [PERSON] , 1891р. народження мав родину: дружина [PERSON] , 1884р. народження, сини: [PERSON] , 1918 року народження, [PERSON] , 1922р. народження, [PERSON] , 1928 року народження, [PERSON] , 1938 року народження, донька [PERSON] , 1925 року народження (а.с. 24). Відповідно до свідоцтва про одруження від 19 липня 1955р. (а.с. 14) [PERSON] , 1904 року народження, одружився з [PERSON] , 1925 року народження, після реєстрації шлюбу прізвище подружжя - « [PERSON] ». Допитані в судовому засіданні свідки: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] підтвердили суду, що померла [PERSON] , є рідною тіткою позивача, а останній є її рідним племінником по батьківській лінії споріднення. Так, з матеріалів справи вбачається, що [PERSON] померла [INFO] у віці 93 роки, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 18.03.2019, виданим відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління Юстиції в м.Києві, актовий запис №4847. (а.с 7) Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді частини квартири [ADDRESS] . Як вбачається з матеріалів справи (копії матеріалів спадкової справи), 13 серпня 2019 року [PERSON] звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті його рідної тітки [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Першої київської нотаріальної контори Губко Ю.В від 10.10.2019 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки позивачем не надано документів, що підтверджують факт родинних відносин з померлою. Крім того, 02 вересня 2019 року заяву про прийняття спадщини після смерті її свекрухи [PERSON] подала [PERSON] . Звертаючись до суду із позовом про встановлення факту родинних відносин, позивач вказував, що встановлення факту родинних відносин з померлою тіткою [PERSON] потрібно позивачу для реалізації своїх спадкових прав щодо майна померлої. Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від померлої фізичної особи (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. За змістом ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України). Відповідно до положень статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Як свідчать матеріали справи, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 04.02.2021 у справі № 761/30304/20 встановлено факт постійного проживання однією сім`єю [PERSON] із спадкодавцем [PERSON] , яка померла [INFO] , останні п`ять років на час відкриття спадщини за адресою: [ADDRESS] . Водночас, вказане судове рішення скасовано постановою Київського апеляційного суду від 25.08.2022, заяву [PERSON] про встановлення факту постійного проживання із спадкоємцем на час відкриття спадщини залишено без розгляду. За змістом положень ч. 3 ст. 1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. З матеріалів справи вбачається, що підтвердження факту родинних відносин із померлою [PERSON] необхідне позивачу для належної реалізації своїх спадкових прав, однак підтвердити цей факт в позасудовому порядку позивач не має можливості, що знайшло своє підтвердження в ході розгляду справи. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи вищевикладене, судом достовірно встановлено, що [PERSON] , яка померла [INFO] є рідною тіткою заявника [PERSON] , [INFO] , а останній є її рідним племінником, а відтак позовні вимоги про встановлення факту родинних відносин підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved