Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

[PERSON] в особі представника адвоката Дем`яненка В.П. звернулася до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа - Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що [INFO] у віці 87-ми років помер її батько - [PERSON] , [INFO] . 28.12.2020 Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою відкрито спадкову справу № 741/2020, яку зареєстровано у спадковому реєстрі за № 67014798. На початку лютого 2021 року позивачка отримала поштове відправлення з Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори за вихідним № 302/02-14 від 03.02.2021, в якому їй повідомлялось про факт смерті [INFO] її батька та відкриття спадкової справи щодо майна померлого. Також, із вказаного повідомлення позивачці стало відомо, що за життя її батько [PERSON] склав заповіт, посвідчений 26.02.2002 Четвертою київською державною нотаріальною конторою за реєстровим № 5-575 на ім`я позивачки. Спадковим майном, яке залишилось після смерті її батька [PERSON] є квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до вказаного листа, позивачці запропоновано з`явитись до нотаріуса для встановлення кола спадкоємців. Під час прийому у державного нотаріуса Ястремської Ж.В. позивачкою подано необхідні документи для прийняття спадщини та заяву про видачу їй свідоцтва про право на спадщину після її померлого батька [PERSON] . Однак, 17.02.2021 за вихідним № 469/02-14 позивачці вручено письмове повідомлення про відмову у видачі їй свідоцтва про право на спадщину після її померлого батька [PERSON] , у зв`язку з тим, що позивачкою пропущено 6-ти місячний строк, встановлений статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Надалі, рішенням Подільського районного суду від 13.12.2021 у справі № 758/7030/21 позивачці встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. 22.02.2022 державним нотаріусом Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремською Ж.В. зареєстровано у встановленому законом порядку та видано позивачці свідоцтво про право на спадщину за заповітом, а саме право власності на іншу 1/2 квартири [ADDRESS] . При цьому, в цей же день державним нотаріусом Ястремською Ж.В. винесено Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 593/02-31, а саме видачу позивачці свідоцтва про право на спадщину за заповітом на іншу 1/2 квартири [ADDRESS] у зв`язку з відсутністю у позивачки оригіналу свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації від 18.07.1994, згідно з розпорядженням (наказом) № 5397, яке підтверджує право власності на цю частку квартири за померлим [PERSON] . Всі правовстановлюючі документи на вказану квартиру [ADDRESS] , зберігались у батька позивачки. Після смерті батька, про настання якої позивачці стало відомо лише із значним плином часу та відкриттям спадкової справи, позивачка з`ясувала, що за місцем проживання батька відсутні будь-які правовстановлюючі документи на квартиру. Просила визнати за нею право власності в порядку спадкування на 1/2 квартири [ADDRESS] , належної за життя її померлому батькові [PERSON] , [INFO] , відповідно до свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації від 18.07.1994, згідно з розпорядженням (наказом) № 5397. Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 02.03.2023 зазначену цивільну справу прийнято до провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. В судове засідання позивачка не з`явилася, до суду її представник подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 128 ЦПК України. До суду надіслав відзив, в якому зазначив, що просить розглянути справу за відсутності представника Київської міської ради, за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до норм діючого законодавства. Представник третьої особи Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд справи без його участі. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про право власності на житло, від 18.07.1994, виданого Відділом приватизації житла Подільської районної державної адміністрації, квартира яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] , в рівних долях. Свідоцтво видане згідно з розпорядженням (наказом) від 18.07.1994 № 5397, зареєстроване у реєстрову книгу за № 1656 27 липня 1994 року. Як вбачається з копії дублікату заповіту від 26.02.2002, посвідченого державним нотаріусом Четвертої Київської державної нотаріальної контори Основенко Л.М., зареєстрованого в реєстрі за № 1-72, [PERSON] , [INFO] , все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він матиме право, заповідає [PERSON] . Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 15.02.2021 Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] , [INFO] помер [INFO] , актовий запис № 20455. Згідно з Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 63060898 від 28.12.2020 Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою 28.12.2020 зареєстрована спадкова справа № 67014798 (номер у нотаріуса 741/2020 щодо спадкодавця [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 322716527 від 13.02.2023 квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] належить на праві приватної власності, а саме 1/2 її частка [PERSON] . Після смерті [PERSON] позивачка [PERSON] звернулася до державного нотаріуса Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори 22.02.2022 з заявою про видачу свідоцтва про право власності на спадщину за заповітом. 22 лютого 2022 року державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Ястремська Ж.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , у зв`язку з відсутністю документу, що підтверджує право власності померлого на зазначену вище частину квартири та відсутності державної реєстрації права власності у встановленому порядку. Отже таким чином, позивачка вичерпала всі можливості, щодо позасудового вирішення ситуації, що склалась і вимушена звертатись за захистом своїх прав та інтересів до суду. На виконання ухвали Подільського районного суду м. Києва від 02.03.2023 про витребування доказів Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора направила запитувану судом копію спадкової справи № 741/2020, заведену щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . Вказані правовідносини регулюються Цивільним кодексом України (далі - ЦК України). Згідно зі ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. У відповідності до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Статтею 319 ЦК України гарантовано власнику здійснення його прав власності: володіти, користуватися, розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, та право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч. 2 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Статтею 392 ЦК України встановлено, що власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно із ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно частинами 1, 3 ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно ст. 392 ЦК України, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Так, у спорах про визнання права власності на спадкове майно в якості належного відповідача не може розглядатись нотаріус або орган державної реєстрації прав. Якщо зазначені особи та органи відмовляють у вчиненні покладених на них нотаріальних дій чи здійсненні державної реєстрації, така відмова може бути оскаржена в судовому порядку, за умови відсутності спору про право на спадщину. Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, а нотаріус зобов`язаний прийняти таку довідку разом із іншими правовстановлюючими документами для видачі свідоцтва про право на спадщину (п. 216 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України). При дотриманні названих умов, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду шляхом оскарження дій нотаріуса за правилами позовного провадження. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином, відповідачем у даній справі є Київська міська рада, оскільки вона є органом місцевого самоврядування в місті Києві. Згідно ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно із ст. 26, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав, а також, що Державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, зокрема, проводиться на підставі рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно. За таких обставин, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, позовні вимоги [PERSON] в особі представника адвоката Дем`яненка В.П. до Київської міської ради, третя особа - Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, про визначення права власності в порядку спадкування, підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved