Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

Позивачка [PERSON] , від імені та в інтересах, якої, на підставі ордеру та договору, діє представник - адвокат Гофельд Г.С., 07.11.2022 звернулася до Дзержинського районного суду м.Харкова з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 10.11.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та праву призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 23.12.2022 справу було передано до Фрунзенського районного суду м. Харкова для розгляду за підсудністю. Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 31.01.2023 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 15.03.2023 закрите підготовче провадження та призначено справу до розгляду. Позовні вимоги\~обґрунтовані тим,\~що [INFO] помер\~батько позивачки\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~який на\~день смерті\~був зареєстрований\~та постійно\~проживав за\~адресою:\~ [ADDRESS] .\~На день\~його смерті\~залишилось спадкове\~майно.\~Дружина спадкодавця,\~ [PERSON] \~померла [INFO] ,\~єдиним спадкоємцем\~останньої був\~ [PERSON] ,\~оскільки постійно\~проживав та\~був зареєстрований\~разом з\~ [PERSON] \~на день\~відкриття спадщини\~та від\~спадщини не\~відмовлявся.\~Інших спадкоємців,\~які б\~могли закликатися\~до спадкування\~за законом,\~передбачених ст\~1261\~ЦК України\~немає.\~Згідно зі\~ст.\~1270\~ЦК України\~для прийняття\~спадщини встановлюється\~строк шість\~місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини\~(п.2.\~1220\~ЦКУ -\~часом відкриття\~спадщини є\~день смерті\~особи,\~або день,\~з якого\~вона оголошується\~померлою)\~згідно п.\~3\~постанови КМУ\~№164\~"Деякі\~питання нотаріату\~в ум(\~воєнного стану"\~від 28.02.2022\~(з\~урахуванням змін\~та доповнень)\~-\~перебіг строку\~прийняття спадщини\~або відмови\~від її\~прийняття зупиняється\~на час\~дії воєнного\~стану,\~але не\~більш ніж\~на чотири\~місяці,\~свідоцтво про\~право на\~спадщину видається\~спадкоємцем після\~закінчення строку\~для прийняття\~спадщини. 30.08.2022\~сплив строк\~для прийняття\~спадщини. Враховуючи\~стан здоров`я,\~вік та\~страх перед\~збройною агресією,\~позивачкою з\~початком бойових\~дій було\~прийнято рішення\~виїхати з\~міста Харків,\~на її\~думку до\~більш безпечних\~місць. Після введення воєнного стану, з 24.02.2022 [PERSON] фактично знаходилась в евакуації з міста Харкова на західній частині країни, а 24.03.2022 перетнула кордон України з [PERSON] , 07.04.2022 в`їхала до країни Ізраїль, отримавши тимчасовий захист від війни. Об`єктивна неможливість самостійно звернутись до нотаріуса для оформлення необхідних документів спричинила прийняття рішення [PERSON] про звернення за\~допомогою до\~свого представника,\~адвоката Гофельд.\~Г.С.16.10.2022\~ [PERSON] \~було надано\~довіреність [PERSON] у м.Кармієль державі Ізраїль. 17.10.2022 був укладений договір\~про надання\~правничої допомоги\~№171022\~між адвокатом\~Гофельд Г.С.\~та [PERSON] .\~Близько тижня\~знадобилось для\~отримання міжнародного\~листа від\~ [PERSON] \~з примірником\~договору та\~довіреністю. 27.10.2022 [PERSON] представник [PERSON] за довіреністю посвідченою Леонідом Гітерман, нотаріусом міста Кармієль Ізраїль 16.10.2022 року, №708/2022 звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Маслак Н.В., для оформлення спадщини після смерті батька [PERSON] - [PERSON] , [INFO] . 27.10.2022 представником [PERSON] було отримано від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Маслак Н.В. постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії вих.№ 24/02-31 від 27.10.2022р, яку остання обґрунтовує пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Не зважаючи на те, що [PERSON] пропущено строк подачі заяв про прийняття спадщини, частина 3 статті 1272 ЦК України надає їй право на звернення до суду із заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки причина не подання нею заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини вчасно являється, на думку позивача, поважною. Суд, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив наступні фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) складено 03.11.2021 відповідний актовий запис № 21935 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 17). Позивачка [PERSON] є дочкою померлого, на підтвердження чого суду надано наступні докази: копія свідоцтва про народження [INFO] [PERSON] , батьками якої зазначені [PERSON] ,, [PERSON] (а.с. 18); копія Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя № 00014669062 від 04.11.2014 прізвище [PERSON] після укладення шлюбу [PERSON] (а.с. 22); копія свідоцтва про розірвання шлюбу, видане 14.12.1991 (а.с. 23); копія свідоцтва про укладення шлюбу, виданого 29.04.1995, після укладення шлюбу прізвище [PERSON] (а.с. 23). 27.10.2022 представник [PERSON] адвокат Гофельд Г.С., звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Маслак Н.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька позивачки [PERSON] (а.с. 26). Постановою від\~27.10.2022 приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Маслак Н.В. відмовила [PERSON] у відкритті спадкової справи, у зв`язку із тим, що спадкоємець протягом строку на прийняття спадщини не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, в судовому порядку не продовжено строк на прийняття спадщини та вважається такою, що не прийняла спадщину (а.с. 26-27). З доводами позивача про наявність підстав для задоволенні позовних вимог суд не може погодитися, з огляду на наступне. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Для прийняття спадщини\~встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. \~Подання заяви про прийняття спадщини є дією, що її повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину у разі, коли він не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, має стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через брак інформації про смерть спадкодавця, незнання положень закону тощо, тоді\~немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Такі правові висновки викладено у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 та від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), від 21 квітня 2022 року у справі № 296/12109/18. Фактично, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку (висновок Верховного Суду у постанові від 01 червня 2022 року у справі № 148/1805/20). Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20). Необхідно наголосити, що в залежності від конкретних обставин справи суди можуть визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку.\~Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця. Отже, практика суду касаційної інстанції у цій категорії справ є сталою та незмінною. 26\~жовтня 2022\~року Верховний\~Суд у\~складі колегії\~суддів Першої\~судової палати\~Касаційного цивільного\~суду в\~рамках справи\~№ 522/17925/16,\~провадження №\~61-1122св22\~(ЄДРСРУ\~№ 106988709)\~досліджував питання\~щодо поважності\~причин пропуску\~та визначення\~додаткового строку\~для прийняття\~спадщини і\~знову підтвердив сталість та незмінність практики у цій категорії справ. Судом встановлено, що спадкодавець помер [INFO] , в зв`язку з чим визначений саме законом строк на подання заяви про прийняття спадщини закінчується 30.04.2022. З 24.02.2022 в України введено воєнний стан (Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022), дія воєнного стану неодноразово продовжувалася і триває він і на час ухвалення даного рішення. Сторона позивача стверджує, що [PERSON] не мала об`єктивної можливості самостійно звернутися до нотаріуса для оформлення спадкових прав. Проте, суду не надано доказів неможливості такого звернення до нотаріуса в період часу з дня смерті спадкодавця 30.10.2021 до дня, коли почалася війна - 24.02.2022. Той факт, що з дня початку війни на території України місто-герой Харків зазнає чи не найбільших руйнувань цивільної та критичної інфраструктури є загальновідомим. Проте, позивач зазначила, що 24.02.2022 року з м.Харкова вона була евакуйована на західну частину країни, де знаходилася в евакуації по 24.03.2022, після чого перетнула кордон з Польщею. Доказів того, що в цей час на заході України, де перебувала позивачка, не працював жодний нотаріус суду не надано. Згідно з підпунктом 3.3. Пункту 3 Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства України від 20.02.2012 № 296/5 (в редакції на момент смерті спадкодавця) заяви про прийняття спадщини або відмову від її прийняття подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі. Якщо спадкоємець особисто прибув до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, нотаріальне засвідчення справжності його підпису на таких заявах не вимагається. У цьому випадку нотаріус встановлює особу заявника, про що на заяві робиться відповідна службова відмітка. Ця відмітка скріплюється підписом нотаріуса (п. 3.4.). Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини (п. 3.5.). Наказом Міністерства юстиції\~№ 1118/5\~від 11.03.2022 у п.п. 3.5 пункту 3 глави 10 розділу II внесені зміни, відповідно яким виключено вимогу про прибуття спадкоємця до нотаріуса саме за місцем відкриття спадщини. Окрім того, тим же Наказом зміни внесені і до підпункту 2.1\~пункту 2\~глави 10\~розділу II Положення та закріплено, що в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. Підпункт 2.6 пункту 2 глави 10 розділу II Положення також доповнено новим абзацом другим згідно з Наказом Міністерства юстиції\~№ 1118/5 від 11.03.2022,\~де зазначено,\~що в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу. Забороняється видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеній без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі. Тобто, на час дії воєнного або надзвичайного стану, в України заборонена лише видача свідоцтва про право на спадщину до реєстрації справи в Спадковому реєстрі, а не прийняття нотаріусами заяв про прийняття спадщини. При цьому, на час дії воєнного або надзвичайного стану особа, яка перебуває на території України, не позбавлена законом права звернутися із заявою про прийняття спадщини до будь-якого нотаріуса України, незалежно від місця відкриття спадщини. Таким чином, позивачем не доведено, що в той період часу, коли вона покинула м.Харків і до часу перетину Державного кордону України з Польщею, для [PERSON] існували об`єктивні та неподолані перешкоди для прийняття нею спадщини у встановлені законом строки. Твердження позивача про те, що після перетину кордону України в неї також існували об`єктивні перепони для оформлення спадщини, суд також визнає неспроможними, оскільки, згідно з підпунктом 3.11.3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2004 року за № 1649/10248, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем,\~має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Таким чином у спадкоємця, який перебуває за межами країни є можливість звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до Посольства України, яке виконує консульські функції, або подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку, що узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) та від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19 (провадження № 61-11828св21, ЄДРСРУ № 104942482). Матеріали справи свідчать про те, що позивачка 07.04.2022 виїхала до Ізраїлю і лише 16.10.2022 надала довіреність адвокату на представництво її інтересів у питанні спадкування. Які саме об`єктивні та неподолані перешкоди для прийняття спадщини існували для позивача в цей період, суду стороною позивача не наведено та не доведено належними та допустимими доказами. Окрім того, у постанові від 25.01.2023 по справі № 676/47/21 Верховний Суд висловив позицію, яка полягає в тому, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються\~Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті\~1270,\~1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга\~статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя\~статті 1272 ЦК України); законодавець як у\~статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах\~ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~(в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям\~1270,\~1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Таким чином, враховуючи тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, а також встановлені фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про те, що позивачка не довела існування об`єктивних та неподоланних перешкод для прийняття нею спадщини у встановлені законом строки, а отже, не довела, що пропуск строку відбувся з поважних причин. Безпідставне надання додаткового строку на прийняття спадщини є порушенням правової визначеності, як елемента верховенства права, та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину (мають намір її прийняти) або територіальної громади, яка має право просити суд про визнання спадщини відумерлою.

Outcome: dismissed