Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

13.03.2023 [PERSON] звернувся до суду з даним позовом, шляхом направлення засобами поштового зв`язку, який зареєстрований судом 20.03.2023, обґрунтовуючи тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . В день смерті батька відкрилась спадщина на належне йому майно, в т.ч. на: 12/25 частин житлового будинку за адресою [ADDRESS] ). Власником іншої частини будинку, а саме 13/25 була [PERSON] . Згідно звіту про оцінку майна, ринкова вартість 12/25 частин будинку становить 651000, 00 грн. Спадкоємцями першої черги за законом, які прийняли спадщину в порядку ч.3 ст.1268 ЦК України (постійне проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини) являються: він - [PERSON] , як син покійного; [PERSON] , як дружина покійного; [PERSON] , як батько покійного; [PERSON] , як мати покійного. Другою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою Київської області щодо майна спадкодавця за його заявою була заведена спадкова справа №227/2019. Не дивлячись на те, що він спадщину прийняв вчасно, оформити її документально не представилось можливим по причині відсутності правовстановлюючих документів на нерухоме майно. За таких обставин, нотаріус з посиланням на ст.49 Закону України «Про нотаріат» відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину на 12/25 частин житлового будинку. В подальшому, а саме: [INFO] спадкоємець [PERSON] помер, а [INFO] померла [PERSON] . Після [PERSON] спадщину, на частину будинку [ADDRESS] прийняв [PERSON] . Що ж стосовно 12/25 частин цього будинку, яка залишилась після смерті батька [PERSON] , то по даний час це майно юридично не оформлене. [PERSON] уклала шлюб, у зв`язку з чим змінила прізвище на « [PERSON] », і не бажає оформляти свої спадкові права. Оскільки у добровільному порядку вирішити питання неможливо, просив у судовому порядку визнати за ним право власності на 12/25 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування, після померлого [INFO] [PERSON] . 10.04.2023 судом прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та витребувано з Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи №227/2019 з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . 25.04.2023, на виконання ухвали суду від 10.04.2023, Другою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою подано належним чином завірену копію спадкової справи № 227/2019 з інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . Позивач - [PERSON] у підготовче засідання не з`явився, про дату, час та місце засідання повідомлений належним чином, його представник адвокат Шевчук Юрій Іванович подав до суду заяву про розгляд справи у відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, судові витрати просив залишити за позивачем. Відповідач - [PERSON] у підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнає у повному обсязі та зазначила, що після укладення шлюбу 23.10.2007 вона змінила прізвище з [PERSON] » на « [PERSON] », [INFO] помер її перший чоловік - [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина на його майно, в тому числі на 12/25 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Вона не претендує на вказане майно і оформляти спадщину не буде, тому, просила позов [PERSON] задовольнити у повному обсязі. Третя особа - [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце засідання повідомлений належним чином, направив до суду заяву, про розгляд справи за його відсутності. Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4\~ ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , а проживає за адресою: [ADDRESS] , являється сином [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] у віці 27 років в місті Біла Церква Київської області, що підтверджено матеріалами справи (а.с.4-6, 31 на звороті, 32,33,38, 56). Також, встановлено, що відповідач - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , являється матір`ю позивача, з 11 березня 2000 року перебувала у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та 23 жовтня 2007 року зареєструвала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджено матеріалами справи\~ (а.с.5, 22,49, 5169-71). З матеріалів спадкової справи №227/2019 та інформаційної довідки зі спадкового реєстру (спадкові справи/заповіти), щодо майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с.30-62) вбачається, що 04.06.2019 до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (частини домоволодіння за адресою: [ADDRESS] ), після померлого батька, звернувся [PERSON] та 03.08.2019 державним нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю документа, що посвідчує право власності на майно померлого. Також, 24.02.2023 державним нотаріусом було винесено постанову, якою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих же підстав. З довідки КПКОР «Південне Бюро Технічної інвентаризації» від 23.07.2020 за № 2003 та від 04.07.2019 №1613 (а.с.7, 41) вбачається, що право власності на житловий будинок [ADDRESS] зареєстроване за: [PERSON] - 12/25 частини, на підставі свідоцтва про право на спадщину № 1-624 від 14.03.1997, виданого Білоцерківською державною нотаріальною конторою, та [PERSON] 13/25 частини, на підставі договору купівлі продажу №3-465 від 27.12.1988, посвідченого Білоцерківською державною нотаріальною конторою. З довідки Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради від 30.07.2019 за №5130 (а.с.40) вбачається, що за адресою: [ADDRESS] станом на 20.03.2002 зареєстровані: з 14.11.1989 [PERSON] , [INFO] , з 20.01.1989 [PERSON] , [INFO] , з 20.01.1989 по 10.07.2002 [PERSON] , [INFO] , з 12.04.2000 [PERSON] , [INFO] , та з 06.04.2001 [PERSON] , [INFO] . З витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади від 31.01.2023 за №15.2-03/1728 (а.с. 54) вбачається, що за адресою: [ADDRESS] станом на 20.03.2002 було зареєстровано 5 осіб: з 14.11.1989 [PERSON] , [INFO] , з 20.01.1989 [PERSON] , [INFO] , з 20.01.1989 [PERSON] , [INFO] , з 12.04.2000 [PERSON] , [INFO] , та з 06.04.2001 [PERSON] , [INFO] . Встановлено, що [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , а [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про смерть (а.с. 12, 13, 54 на звороті, 55). Встановлено, що третя особа [PERSON] ,\~ який проживає за адресою: [ADDRESS] , 12.05.2021 отримав свідоцтво по право на спадщину за законом, після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , та зареєстрував своє право власності на 13/25 частин житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджено матеріалами справи (а.с. 11, 57-58). З постанови державного нотаріуса Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори №423/02-31 від 24.02.2023 (а.с.57-58) вбачається, що 24.02.2023 [PERSON] подав до нотаріальної контори заяву про видачу йому свідоцтв про право на спадщину на спадкове майно, що залишилося після смерті його баби [PERSON] , яка померла [INFO] , яка є матір`ю його батька - [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , після якого Другою білоцерківською державною нотаріальною конторою відкрилась спадкова справа за № 227/2019 від 04.06.2019. Після [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру про заведені спадкові справи, спадкова справа до майна померлого останнього станом на 20.01.2023 не заводилася. Згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), інформація про заповіт, складений від імені померлого [PERSON] відсутня. Станом на день смерті, а саме [INFO] [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , разом зі своєю дружиною [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , та яка прийняла спадщину, тим, що була зареєстрована за вище вказаною адресою на підставі витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади за №15.2-03/394 від 10.01.2023, виданого Центром надання адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області. Після [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру про заведені спадкові справи, спадкова справа до майна померлої заводилася Другою Білоцерківською державною нотаріальною конторою Київської області за №533/2020 у нотаріуса від 17.11.2020 на підставі заяви про прийняття спадщини сина померлої [PERSON] . Згідно Інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), інформація про заповіт, складений від імені померлої [PERSON] відсутня. Станом на день смерті, а саме [INFO] [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] однак, на підставі витягу з реєстру Білоцерківської міської територіальної громади за №15.2-03/396 від 10.01.2023, виданого Центром надання адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області. 12.05.2021 Другою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою Київської області було видане свідоцтво про право на спадщину за законом сину [PERSON] на 13/25 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . До спадкового майна, що залишилося після смерті [PERSON] , належить:12/25 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . До спадкового майна, що залишилося після смерті [PERSON] , належить: 13/25 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , згідно довідки, виданої КП КОР «Південне бюро технічної інвентаризації» від 04.07.2019 року за №1613. [PERSON] спадщину після смерті баби [PERSON] прийняв, оскільки не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та спадщину після смерті діда [PERSON] не прийняв. Спадкоємець [PERSON] , повідомив, що надати правовстановлюючі документи на майно, яке залишилося після смерті його батька [PERSON] не надається можливим оскільки в нього відсутні документи. Тому, у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] було відмовлено, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на майно. Також, з матеріалів спадкової справи (а.с.39,42) вбачається, що [PERSON] звертався до нотаріуса із заявами, в яких повідомляв про відсутність правовстановлюючих документів на вказане майно, у зв`язку з їх викраденням невідомою особою, та з даного приводу він звертався із заявою до Білоцерківського відділу поліції ГУНП в Київській області 22.08.2019, на підставі якої було внесено відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Таким чином, у зв`язку із відсутністю у позивача правовстановлюючого документу, він не має можливості оформити свої спадкові права на вказану частину домоволодіння. При вирішенні спору суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням\~ є\~ перехід прав та обов`язків (спадщини) від\~ фізичної\~ особи,\~ яка\~ померла\~ (спадкодавця),\~\~ до\~\~ інших\~\~ осіб (спадкоємці). Згідно із ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України,\~ у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно із ч. 1-3 ст.1268 ЦК України,спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно з ч. 4 ст. 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Як зазначено було вище у рішенні з матеріалів спадкової справи №227/2019 щодо майна померлого [PERSON] вбачається, що заяву про прийняття спадщини подав лише [PERSON] та державним нотаріусом йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю документа, що посвідчує право власності на майно померлого. Крім того, з довідки Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори №3995/02-14 від 04.12.2021 (а.с. 9, 48) вбачається, що спадкоємці за законом [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] спадщину до майна померлого сина, чоловіка та батька [PERSON] , який помер [INFO] , прийняли. Вказані спадкоємці є єдиними спадкоємцями, які прийняли спадщину у встановлений законом строк шість місяців з дня смерті спадкодавця на рухоме та нерухоме майно, що залишилось після смерті [PERSON] , який є сином, чоловіком та батьком [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . На день смерті [PERSON] відкрилася спадщина на майно: 12/25 частин житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належало померлому, на підставі свідоцтва про право на спадщину №1-624 від 14.03.1997, виданого Білоцерківською державною нотаріальною конторою, що підтверджується довідкою КП КОР «Південне Бюро Технічної інвентаризації» від 23.07.2020 за № 2003 та від 04.07.2019 №1613. Встановлено, що крім позивача [PERSON] наявні інші потенційні спадкоємці майна померлого [PERSON] , а саме його дружина, яка є матір`ю\~ позивача [PERSON] . Водночас, судом встановлено, що [PERSON] не заперечує право позивача на спадкове майно померлого [INFO] [PERSON] , а саме 12/25 частин житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується її письмовою заявою (а.с.69). Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. У листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» (п.3.3) зазначається, що найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця та/або відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем. Також, у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`яснено, зокрема, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Відповідно до ст. 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. У випадку, коли нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. За ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. За ч.1 ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Згідно Тимчасового положення про порядок державної реєстрації прав власності та інших речових прав на нерухоме майно, затвердженого наказом Мінюсту України від 07.02.2002 року за № 7/5, зареєстрованого в Мінюсті України 18.02.2002 року за № 157/6445, державну реєстрацію прав власності на нерухоме майно здійснюють підприємства бюро технічної інвентаризації у межах визначених адміністративно-територіальних одиниць /п.1.3/. А відповідно до п.1.4 цього Положення, державна реєстрація прав власності на нерухоме майно - це внесення запису до Реєстру прав власності на нерухоме майно у зв`язку з виникненням, існуванням або припиненням права власності на нерухоме майно, що здійснюється БТІ за місцезнаходженням об`єктів нерухомого майна на підставі правовстановлюючих документів коштом особи, що звернулася до БТІ. Відповідно до ст.3 Закону України «Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державна реєстрація прав є обов`язковою. Інформація про внесення права на нерухоме майно та їх обтяження підлягає внесенню до Державного реєстру прав. \~ Відповідно до ч.4 ст. 3 цього Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав. Прецедентна практика ЄСПЛ містить принцип «належного урядування». Цей принцип,як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskalv. Poland), п. 73). Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia). Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосовний в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям «майно» в розумінні ст. 1 Першого протоколу. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, беручи до уваги відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на будинок та прийняття позивачем спадщини, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований і підлягає до задоволення у повному обсязі, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених його прав. Відповідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач сплатив при подачі позову судовий збір у розмірі 6510,00 грн. (а.с.1) та представник позивача заявив клопотання про залишення даних витрат за позивачем без відповідного відшкодування.

Outcome: approved