Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог У січні 2023 року Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області звернулося до суду з позовом до [PERSON] , третя особа: Щиборівська сільська територіальна громада, про відшкодування матеріальної шкоди. В обґрунтування\~позовних вимог\~представник позивача\~А.\~Полудняк \~зазначив,\~що 08.09.2022\~року,\~близько 08\~год.\~30\~хв.,\~на річці\~Случ в\~с.\~Кузьмин Щиборівської\~ТГ Хмельницького\~району Хмельницької\~області [PERSON] \~займався виловом\~водних біоресурсів\~забороненим знаряддям\~лову \~сіткою,\~в кількості\~1\~шт.,\~при цьому\~виловив рибу\~ карась\~сріблястий в\~кількості 9\~шт. Постановою Красилівського\~районного суду\~Хмельницької області\~від 10.11.2022\~року у\~справі №\~677/1251/22\~ [PERSON] визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн. Своїми умисними діями, які виразились у грубому порушення правил рибальства [PERSON] завдав збитків рибному господарству України на загальну суму 14229,00 грн. На даний час шкода, заподіяна незаконним виловом водних біоресурсів Гуменюком не сплачена. У зв`язку з наведеним, представник позивача просив стягнути з відповідача на користь місцевого бюджету територіальної громади 14229,00 грн. завданої шкоди. Аргументи учасників справи Представник позивача Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, надіслав до суду клопотання про розгляд справи без участі представника позивача, просять позовні вимоги задовольнити, не заперечують проти ухвалення у справі заочного рішення. Представник третьої особи І. Болюх в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, у якій вказав, що Щиборівська сільська рада Хмельницької області підтримує позов, заперечень проти позову не має, та просить справу розглянути без участі представника сільської ради. Відповідач у судове засідання не з`явився, 03.05.2023 року подав до суду заяву, у якій позовні вимоги визнав повністю, просив справу розглянути у його відсутність. Позиція суду Відповідно до вимог ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання належним чином повідомленого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини у справі, на які посилається сторона позивача, як на підставу своїх вимог, дослідивши та оцінивши докази по справі, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, дійшов наступного висновку. Короткий зміст фактичних обставин справи Постановою Красилівського\~районного суду\~Хмельницької області\~від 10.11.2022\~року у\~справі №\~677/1251/22\~ [PERSON] визнано винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн. з конфіскацією: знарядь лову сітки, розміром L-50 м, Н -1,5 м, в-55 мм, в кількості 1 шт., та незаконно добутих\~водних живих\~ресурсів риби карась сріблястий в кількості 9 шт., загальною вагою 1,3 кг. Стягнуто з [PERSON] судовий збір на користь держави в сумі 496 грн.20 коп. Вказаною постановою встановлено, що 08.09.2022\~року,\~близько 08\~год.\~30\~хв.,\~на річці\~Случ в\~с.\~Кузьмин Щиборівської\~ТГ Хмельницького\~району Хмельницької\~області [PERSON] \~займався виловом\~водних біоресурсів\~забороненим знаряддям\~лову \~сіткою,\~в кількості\~1\~шт.,\~при цьому\~виловив рибу\~ карась\~сріблястий в\~кількості 9\~шт.,\~загальною вагою\~1,3\~кг.\~Своїми діями\~ [PERSON] \~порушив ч.\~1\~ст.\~27,\~п.\~3,\~п.\~4\~ч.\~2\~ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ»,\~п.п.\~1\~п.\~3.15,\~Правил любительського\~та спортивного\~рибальства,\~чим скоїв\~правопорушення,\~за яке\~передбачена відповідальність\~ч.\~4\~ст.\~85\~КУпАП (а.с. 5). Згідно з розрахунком від 27.09.2022 року № 20 розміру шкоди, завданої рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони вождних біоресурсів, проведеного головним спеціалістом відділу іхтіології, регулювання рибальства та меліорації Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області Г. Яцишиною, проведеним відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» №1209 від 21.11.2011 року, розмір заподіяної шкоди водним біоресурсам внаслідок незаконного вилову 9 рибин виду «Карась сріблястий» становить 14229,00 гривень (а.с. 7). Вказані обставини відповідачем не оспорюються та визнаються. Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України). Відповідно до п. 1 Положення про Управління Державного агентства меліорації та\~\~рибного господарства у Хмельницькій області, затвердженого наказом Державного агентства меліорації та рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229 (зі змінами) \~Управління Державного\~агентства меліорації\~та рибного\~господарства у\~Хмельницькій області\~(Хмельницький\~рибоохоронний патруль)\~є територіальним\~органом Державного\~агентства меліорації\~та рибного\~господарства України\~(Держрибагентства),\~діє у\~складі Держрибагентства\~як відокремлений\~структурний підрозділ\~і йому\~підпорядковується. Згідно з п. 3 даного Положення основним завданням\~Хмельницького рибоохоронного\~патруля є\~реалізація повноважень\~Держрибагентства у\~сфері рибного\~господарства та\~рибної промисловості,\~охорони,\~використання і\~відтворення водних\~біоресурсів,\~регулювання рибальства,\~меліорації земель\~та експлуатації\~державних водогосподарських\~об`єктів комплексного\~призначення,\~міжгосподарських зрошувальних\~і осушувальних\~систем в\~районі діяльності. Згідно\~з п.\~7.4\~та 8.11\~вказаного Положення,\~Хмельницький рибоохоронний\~патруль має\~право: подавати\~позови про\~відшкодування шкоди,\~заподіяної суб`єктами\~господарювання та\~громадянами внаслідок\~порушення законодавства\~в галузі\~охорони,\~використання і\~відтворення водних\~біоресурсів;\~визначати розмір\~збитків,\~завданих рибному\~господарству,\~\~за затвердженими\~таксами та/або\~методиками. Тобто управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, в розумінні\~статті 56 ЦПК\~\~України\~\~є органом, уповноваженим державою здійснювати функції у спірних правовідносинах, які виникають у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів. Згідно з п. «б» ч. 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього середовища» Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених\~пунктом 1 частини другої статті 67-1\~цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Згідно з ч. 6\~ст. 82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ лише в тому разі, коли в них беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, чи їх правонаступники, але в інших випадках - ці обставини встановлюються на загальних підставах. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24.05.2017 року у справі № 6-843цс17 та постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 06.02.2018 року у справі № 235/9895/15-ц, від 05.04.2018 року у справі № 404/1515/16-ц та підтверджена висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 21.11.2018 року у справі\~\~№ 372/504/17. Преюдиційні факти - це факти, встановлені рішенням чи вироком суду, що набрали законної сили. Преюдиційність ґрунтується на правовій властивості законної сили судового рішення і означається його суб`єктивними і об`єктивними межами, за якими сторони та інші особи, які брали участь у розгляді справи, а також їх правонаступники не можуть знову оспорювати в іншому процесі встановлені судовим рішенням у такій справі правовідносини. Преюдиційні обставини є обов`язковими для суду, який розглядає справу навіть у тому випадку, коли він вважає, що вони встановлені неправильно. Таким чином, законодавець намагається забезпечити єдність судової практики та запобігти появі протилежних за змістом судових рішень\~(постанова Верховного Суду від 19.12.2019 року по справі №520/11429/17). Преюдиційні обставини не потребують доказування, якщо одночасно виконуються наступні умови: обставина встановлена судовим рішення; судове рішення набрало законної сили; у справі беруть участь ті ж особи, які брали участь у попередній справі. Таким чином обставини, встановлені постановою Красилівського\~районного суду\~Хмельницької області\~від 10.11.2022\~року у\~справі №\~677/1251/22\~про притягнення\~ [PERSON] до адміністративної\~відповідальності за\~ ч. 4 ст. 85 КУпАП, яка набрав\~законної сили,\~є преюдиційними\~та не потребують доказуванню. Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України, які виникли між сторонами, регулюються\~Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством. Відповідно до приписів\~статті 10 Закону України «Про тваринний світ»\~громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. За приписами ч. 1\~ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч.1\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~- порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом. Частиною 1\~статті 69 вказаного Закону\~передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Протиправною є поведінка, яка не відповідає вимогам закону, тягне за собою порушення (зменшення, обмеження) майнових прав (благ) і законних інтересів іншої особи. Згідно\~з ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до\~ст. 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства. Згідно з ч. 1\~ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»\~посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Виходячи з аналізу наведених норм закону та встановлених судом обставин - ухилення відповідача від обов`язку відшкодувати майнову шкоду, завдану адміністративним правопорушенням, яка встановлена постановою суду, суд\~\~вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, позов підлягає задоволенню, в порядку ст. 206 ЦПК України. Розподіл судових витрат між сторонами Відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з викладеним, необхідно повернути позивачу з державного бюджету 1240 грн. 50 коп. судового збору, стягнути з відповідача на користь позивача 1240 грн. 50 коп. судового збору.

Outcome: approved