Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою шляхом направлення поштовою кореспонденцією (надійшла до суду 25 травня 2021 року), в подальшому неодноразово уточнюючи пред`явлені вимоги, востаннє 26 квітня 2023 (а.с.58 т.2), просив суд: стягнути з [PERSON] на його користь 54 276 грн. 48 коп. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок пошкодження його квартири за адресою: [ADDRESS] , 10\~000 грн. 00 коп. моральної шкоди; стягнути з відповідача на його користь 14 188 грн. 48 коп. судових витрат (908 грн. 00 коп. та 750 грн. 00 коп. судового збору, 3000 грн. 00 коп. оплата за проведення експертизи, 5000 грн. 00 коп. витрати на професійну правничу допомогу, 4\~530 грн. 48 коп. витрати на проведення комплексної судової експертизи). Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [PERSON] значиться зареєстрованим та проживає за адресою: [ADDRESS] . Житлове приміщення належить йому на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 09 березня 1999 року. З 05 квітня 2021 року у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над його квартирою, та належить на праві власності [PERSON] , проводились ремонтні роботи. Так, працівники кувалдами гатили по дерев`яній підлозі та били по бетонному перекриттю. 06 квітня 2021 року працівники продовжили вчинення таких дій, в результаті чого потріскались стеля та стіни, пробито дірку в дитячій кімнаті. У той момент він та його дружина знаходились на роботі, а вдома перебувала їх донька та теща інвалід ІІ групи. Про факт пошкодження їх квартири в телефонному режимі [PERSON] повідомила донька. Він одразу зателефонував робітникові [PERSON] , який на це фактично не відреагував. З огляду на це позивач викликав працівників поліції, які прийняли від нього заяву та зафіксували на фото та відео факт правопорушення. 08 квітня 2021 ремонтні роботи у сусідній квартирі поверхом вище знову продовжились, в результаті чого в його квартирі в усіх кімнатах потріскались шпалери, посипалась штукатурка. Для фіксації таких пошкоджень він викликав працівників обслуговуючої компанії ТОВ «Житлосервіс-КР», які в присутності його та слюсарів-сантехніків [PERSON] , [PERSON] , майстра [PERSON] склали відповідний акт. З приводу відшкодування спричинених його житловому приміщенню збитків він звертався до відповідача, у тому числі шляхом направлення листа, що залишився без реагування. Крім того, внаслідок протиправних дій [PERSON] стан його квартири став непридатним для проживання, що викликало у нього переживання з цього приводу, втрату спокою та рівноваги, дратівливість. Протягом усього часу [PERSON] не запропонувала йому виплату компенсації завданих збитків у добровільному порядку. Враховуючи суттєвість для позивача негативних наслідків, зміну звичного укладу життя його та родини внаслідок пошкодження відповідачем їх житлового приміщення, розмір моральної шкоди він оцінює в 10\~000 грн., а матеріальної 50\~000 грн. (збільшено до 54 276 грн. 48 коп.). Враховуючи неможливість врегулювання питання відшкодування збитків у позасудовому порядку, за захистом своїх прав він вимушений звернутися до суду. Ухвалою суду від 24 січня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.25-26 т.1). Не погоджуючись з пред`явленими вимогами, представник відповідача [PERSON] адвокат Дербін Д.О. 13 квітня 2022 року подав відзив на позов, в якому заперечував проти задоволення позовних вимог [PERSON] (а.с.47-52 т.1). Свою позицію мотивував тим, що дійсно в квартирі за адресою: [ADDRESS] , власником якої є відповідач, проводяться ремонтні роботи, однак будь-яким чином шкоду позивачеві чи іншим мешканцям будинку це не завдає та не завдавало. Так, в силу діючого законодавства України вона як власник житлового приміщення має право на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни в квартирі, за умови, що такі зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку, санітарно-технічних вимог і правил експлуатації. Зауважив, що [PERSON] має усі необхідні дозвільні документи на проведення ремонтних робіт в належній їй квартирі, зокрема робочий проект реконструкції приміщення квартири. До того ж відповідно до проектної документації, будівельні роботи в її квартири проводились в період з вересня 2021 року по листопад 2021 року, а ніяк протягом періоду, зазначеного у позові [PERSON] березень-квітень 2021 року. Акцентував увагу, що при виконанні підсилення внутрішніх несучих стінових панелей виключені ситуації, пов`язані з можливим порушенням нормальних умов життєдіяльності людей, які перебувають зовні об`єкта, оскільки такі роботи не становлять потенційної небезпеки для здоров`я і життя людей. Також представник відповідача вказав на той факт, що відповідно до експертного висновку про технічний стан будівельних конструкцій ТОВ «Кривбасбудсервіс» станом на липень 2021 року, при візуальному обстеженні приміщень квартири адресою: [ADDRESS] виявлена тріщина з шириною покриття 0,5 мм. У місці примикання внутрішніх стінових панелей на перетині осей З та Б, а також наскрізний отвір в плиті перекриття над приміщенням в осях 1-2 між осями А-Б від фіксаторів касетної установки. Крім того, звертав увагу, що вказане обстеження та деформація приміщення квартири позивача виникли не в результаті дій відповідача, адже ремонтні роботи розпочались лише в жовтні-листопаді 2021 року, в той час як позивачем не надано доказів виникнення таких пошкоджень саме з її вини в зазначений ним у позові період часу. До того ж згідно з експертним висновком, понаднормативні прогини, аварійно небезпечні тріщини та деформації при обстеженні будівельних конструкцій приміщення за адресою: [ADDRESS] не були виявлені, конструктивним та планувальним змінам приміщення квартири не підлягало. Дійсні конкретні причини відшарування штукатурного слою та тріщини стіни в акті, наданому позивачем на підтвердження пред`явлених вимог, не зазначені. Що стосується моральної шкоди, то, на думку представника відповідача, такі вимоги є недоведеними, ґрунтуються виключно на суб`єктивному баченні позивачем ситуації та не підтверджені жодними доказами з його боку. Що стосується заявлених позивачем процесуальних витрат, то представник відповідача вважає розмір зазначених [PERSON] витрат на правничу допомогу неспівмірним та не підтвердженим жодними доказами. Позивач [PERSON] в порядку ст.199 ЦПК України 11 серпня 2022 року подав відповідь на відзив, направлену на адресу суду засобами поштового зв`язку (а.с.159-160 т.1). Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ «Житлосервіс-КР» правом на подання письмових пояснень щодо позову та/або відзиву по справі не скористався, клопотань про надання додаткового строку не заявляв. Ухвалою суду від 29 серпня 2022 року за клопотаннями обох сторін судом призначено комплексу судову (будівельно-технічну та оціночно-будівельну) експертизу, на час проведення якої провадження у справі зупинене (а.с.230-232). Ухвалою суду від 27 грудня 2022 року провадження у справі поновлено з власної ініціативи суду після надходження висновку експерта (а.с.29 т.2). Ухвалою суду від 14 березня 2023 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, задоволено заяву представника позивача про допит свідка [PERSON] (а.с.45, 46-зворот п.22 протоколу с/з т.2). Присутня в судовому засіданні представник позивача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги з урахуванням останніх уточнень підтримала, наполягала на їх задоволенні з підстав, викладених в позові. Представник відповідача [PERSON] адвокат Дербін О.О. заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ТОВ «Житлосервіс-КР» - Савчук С.С. правом на участь в судовому засіданні не скористався, направивши на електронну пошту заяву про розгляд справи за його відсутності. При вирішенні спору покладався на розсуд суду. Інші учасники справи про свою участь в судовому засіданні не заявили. Допитаний судом в якості свідка [PERSON] суду показав, що він мешкає в квартирі [ADDRESS] . З [PERSON] добре знайомі, товаришують з дитинства, він мешкає в квартирі [ADDRESS] . Йому відомо, що наприкінці зими на початку весни 2021 року в сусідній квартирі [ADDRESS] цього ж будинку проводився ремонт: здійснювали перепланування, вибивали стіни. Практично кожного дня він чув, як у тій квартирі виконували роботи перфоратором. Одного дня [PERSON] запросив його в гості до себе до квартири [ADDRESS] , яка розташовувалась поверхом нижче під квартирою [ADDRESS] , аби показати наслідки ремонтних робіт в сусідній квартирі [ADDRESS] . Він побачив у вітальні на стелі отвір приблизно 20 см, а на підлозі відвалений шматок стелі. [PERSON] йому розповів, що він з цього приводу звертався до працівників, які робили ремонт у квартирі [ADDRESS] , на що останні відповіли, що будь-якої вини в їх діях немає. [PERSON] зауважив, що у квартирі [PERSON] він був й раніше, до початку ремонту у квартирі [ADDRESS] , та жодних пошкоджень на стелі чи стінах у вітальні не було. З дійсними власниками квартири [ADDRESS] він не знайомий, а в 2018 році у цій квартирі був ремонту там не було. Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись, заходи забезпечення позову/доказів не вживались. Дослідивши письмові докази по справі та всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини,\~\~врахувавши позицію сторін та їх представників, суд приходить до висновку,\~\~що\~\~позовні вимоги підлягають залишенню без задоволення, виходячи з такого. Судом встановлено, що [PERSON] є власником житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Квартира належить йому, [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 09 березня 1999 року як така, що приватизована ними безоплатно в порядку Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» (а.с.11 т.1). Відповідно до даних в технічному паспорті (а.с.11-зворот-12 т.1), квартира розташована на І поверсі 5-поверхового будинку, має загальну площу 57 кв.м., житлову 44,3 кв.м. та складається з 3-х кімнат житловою площею 19,9 кв.м., 13,4 кв.м., 11,0 кв.м. відповідно, кухні 5,8 кв.м., вбиральні 2,8 кв.м., вбудованої шафи 1,3 кв.м., коридору 2,8 кв.м. [PERSON] є власником житлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] . Квартира належить їй на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від 07 жовтня 2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Долинського районного нотаріального округу Кіровоградської області Величко В.О. Зазначені обставини підтверджуються інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.12-зворот-13 т.1) та не оспорюються стороною відповідача. Згідно з технічними характеристиками, квартира розташована на ІІ поверсі 5-поверхового будинку, має загальну площу 57,7 кв.м., житлову площу 44 кв.м. та складається з 3-х кімнат. Спір між сторонами виник з приводу відшкодування шкоди, завданої внаслідок пошкодження житлового приміщення [PERSON] в результаті проведення ремонтних робіт в іншому житловому приміщенні, розташованому над ним поверхом вище тобто квартирі відповідача [PERSON] . Звертаючись до\~суду з\~позовом,\~ [PERSON] \~зазначав,\~що з05 квітня 2021 року у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над його квартирою, та належить на праві власності [PERSON] , проводились ремонтні роботи. 06 квітня 2021 року під час здійснення працівниками ремонтних робіт в його квартирі потріскались стеля та стіни, пробито дірку в дитячій кімнаті. Зважаючи на відсутність реакції з боку відповідачів на зауваження позивача щодо спричинення пошкодження його квартирі в результаті таких ремонтних робіт, він вимушений був звернутися до поліції. 08 квітня 2021 ремонтні роботи у сусідній квартирі поверхом вище знову продовжились, в результаті чого в його квартирі в усіх кімнатах потріскались шпалери, посипалась штукатурка. Для фіксації таких пошкоджень він викликав працівників обслуговуючої компанії ТОВ «Житлосервіс-КР», які в присутності його та слюсарів-сантехніків [PERSON] , [PERSON] , майстра [PERSON] склали відповідний акт. Дослідженням наданих суду позивачем одночасно з позовом доказів встановлено, що 06 квітня 2021 року від [PERSON] інспектором Полку ПП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області ДПП Гусаковою І.О. було прийнято заяву на ім`я начальника Саксаганського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області з проханням притягнути до відповідальності власників квартири [ADDRESS] , які 06 квітня 2021 року проводили ремонтні роботи, в результаті чого було пошкоджено стелю в одній з кімнат квартири (а.с.14 т.1). Цього ж дня інспектором у [PERSON] було відібрано письмові пояснення, в яких вона зазначила, що 06 квітня 2021 року її донька [PERSON] та бабуся знаходились вдома в квартирі [ADDRESS] . Приблизно о 10.30 год. в кімнаті над вхідними дверима почав відпадати шматок цементу з фарбою розміром 10-15 см. Це сталося в результаті проведення ремонтних робіт у квартирі [ADDRESS] . Сусід [PERSON] відмовлявся йти на компроміс, провокуючи конфлікт (а.с.15 т.1). Звернення [PERSON] до поліції за вказаних вище обставин зареєстровано в ЖЕО за №8488 від 08 квітня 2021 року ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області (а.с.14-зворот). Як слідує з акта від 08 квітня 2021 року, при проведенні обстеження квартири [ADDRESS] комісією у складі майстра ТОВ «Житлосервіс-КР» Аннєнкової Л.В., слюсарів-сантехніків [PERSON] , [PERSON] , в присутності мешканця квартири [PERSON] було встановлено: у спальні на стелі є наскрізний отвір з другого на перший поверх, також є тріщини штукатурного слою на стелі та стіні, у другій спальні на стелі є тріщини штукатурного слою, у кімнаті на стіні тріщини штукатурного слою, в коридорі на стелі відшарування штукатурного слою. На момент обстеження приміщення причину пошкоджень виявити немає можливості, так як мешканці квартири поверхом вище доступ до приміщення не надали. Зі слів заявника, мешканці квартири [ADDRESS] виконують ремонтні роботи, в результаті чого виникли пошкодження (а.с.13-зворот т.1). Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, представник відповідача [PERSON] адвокат Дербін Д.О. зазначав, що дійсно у квартирі [ADDRESS] проводились ремонтні роботи, однак в інший часовий проміжок, аніж зазначив позивач: згідно з проектною документацією будівельні роботи проводились в період з вересня 2021 року по листопад 2021 року, а не як вказує позивач березень-квітень 2021 року, нічим це не підтверджуючи. Крім того, відповідно до робочого проекту реконструкції приміщення квартири, працездатність несучих конструкцій, їх механічний опір і стійкість в процесі виробництва не порушувались. На думку представника відповідача, хронологія виникнення пошкоджень у квартирі позивача (квітень 2021 року) ніяким чином не пов`язана з проведенням відповідачем ремонту (вересень-листопад 2021 року), а тому вина [PERSON] у спричиненні позивачеві матеріальної та моральної шкоди є недоведеною. Надаючи оцінку доводам сторін та перевіряючи обґрунтованість, доведеність позовних вимог за обсягом наявних у справі доказів, суд виходить з такого. Відповідно до ч.2 ст.13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. У статті 13 Конституції України закріплено, що власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Аналогічні положення містяться у ст.319 ЦК України. Власність не тільки надає переваги, а й покладає певні обов`язки на власників майна. Це конституційне положення гарантує дотримання принципу забезпечення балансу між інтересами власника, суспільства та інших власників і користувачів об`єктами власності. Власність зобов`язує власника використовувати свою власність не тільки у своїх інтересах, а й поважати інтереси інших осіб, усього суспільства. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання та гарантує їм рівність перед законом. Порушення прав власників з боку держави, фізичної чи юридичної особи зумовлює настання відповідних правових наслідків. Відповідно до ст.151 ЖК УРСР громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом. За змістом положень ч.3 ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до ч.1 п.1, ч.2 ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином,\~цивільне законодавство\~в деліктних\~зобов`язаннях\~передбачає презумпцію\~вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У ч.1 ст.81 ЦПК України закріплене загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків наявності підстав звільнення від доказування. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Разом з тим, ненадання доказів однією стороною не звільняє від обов`язку надати оцінку доказам іншої сторони, і не робить безумовними її доводи про обґрунтованість вимог. Судовим розглядом встановлено, що у квартирі [ADDRESS] виконувались ремонтні роботи, з якими, відповідно до заявлених вимог та наведеного їх мотивування, позивач пов`язує виникнення пошкоджень у його квартирі поверхом нижче квартирі [ADDRESS] . Дослідженням матеріалів справи встановлено, що 24 червня 2021 року між [PERSON] як «замовником» та ТОВ «Кривбасбудсервіс» «як виконавцем» було укладено договір на виконання проектно-вишукувальних робіт №076/2021 (а.с.60-62 т.1). За умовами п.1.1 договору, виконавець зобов`язується за плату розробити за завданням на проектування замовника та передати останній проектну документацію робочий проект: «Реконструкція приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] » (розділи ПЗ, ПОБ, АБ), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити розроблену виконавцем документацію. Відповідно до п.1.2 договору, сторони узгодили строк розробки документації 30 робочих днів з моменту затвердження сторонами завдання на проектування та надання замовником всіх вихідних даних, визначених п.1.3 договору. 15 липня 2021 року ТОВ «КривбасБудСервіс» було складено експертний висновок про технічний стан будівельних конструкцій квартири [ADDRESS] (а.с.100-120 т.1). 07 вересня 2021 року між [PERSON] як «замовником» та ТОВ «Кривбасбудсервіс» «як виконавцем» було підписано акт здавання-приймання виконаних робіт обумовленого договором робочого проекту (а.с.64 т.1). За умовами розробленого проекту реконструкції приміщення квартири відповідача [PERSON] (а.с.74-99 т.1), реконструкція не передбачала втручання в інженерні системи зі зміною точок підключення інженерних систем, як і не передбачала зміну конструктивної схеми об`єкта та додаткових навантажень на фундаменти. При реконструкції прийнято нормативні навантаження на міжповерхове перекриття, горищне. Реконструкції підлягало приміщення квартири, розташованої на ІІ поверсі 5-поверхового будинку та передбачало: монтаж-демонтаж ненесучих стін (перегородок), влаштування прорізів з підсиленням прорізоутворюючих конструкцій у внутрішніх несучих стінових панелях по осі 2 між осями Б-В (ПР1) та по осі 3 між осями Б-В (ПР2 та ПР3), влаштування гідроізоляції під розширеною частиною суміщеного санвузла. Проект було розроблено з дотриманням вимог щодо забезпечення надійності і безпеки об`єкта реконструкції, а саме: навантаження механічного опору і стійкості, дотримання вимог пожежної безпеки. Виконання робіт з реконструкції приміщення не мало наслідком зміни конструктивної схеми будівлі, не збільшувало навантаження на існуючі стіни і фундаменти. При виконанні будівельно-монтажних робіт, проектна організація здійснює авторський нагляд за відповідністю виробництва реконструкції вказівкам за проектом. Відповідно до п.20.2 проекту (а.с.88 т.1), згідно з календарним планом, термін виконання робіт було узгоджено сторонами протягом вересень-листопад 2021 року, зокрема: монтаж-демонтаж ненесучих стін (перегородок) вересень 2021 року, влаштування прорізів з підсиленням прорізоутворюючих конструкцій у внутрішніх несучих стінових панелях жовтень 2021 року, влаштування гідроізоляції під розширеною частиною суміщеного санвузла листопад 2021 року. 07 вересня 2021 року проектну документацію реконструкції об`єкта було затверджено замовником [PERSON] (а.с.98 т.1). Після складання робочого проекту реконструкції приміщення квартири [ADDRESS] , між [PERSON] як «замовником» та ТОВ «Кривбасбудсервіс» «як виконавцем» 07 вересня 2021 року було укладено договір на здійснення авторського накладу №076/21-АН, предметом якого згідно з п.1 договору є авторський нагляд за будівництвом об`єкта: «Реконструкція приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] » (розділи ПЗ, ПОБ, АБ); будівельно-монтажні роботи виконуються згідно з робочим проектом, розробленим ТОВ «Кривбасбудсервіс» (а.с.65-66 т.1). Цього ж дня, 07 вересня 2021 року між [PERSON] як «замовником» та ФОП [PERSON] як «виконавцем» (сертифікованим інженером з технічного нагляду (будівництво), сертифікат АТ №004341 від 14 вересня 2015 року, а.с.79) було укладено договір про надання послуг з технічного нагляду №12/21 (а.с.70-72, 73 т.1), за умовами п.1.1 якого замовник доручає, а виконавець зобов`язується здійснювати технічний нагляд за будівництвом об`єкта: «Реконструкція приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] » (розділи ПЗ, ПОБ, АБ). Відповідальним за здійснення технічного нагляду визначений [PERSON] . Аналізом обсягу наявних доказів, суд приходить до переконання, що відповідач [PERSON] як власник майна, перед початком ремонтних робіт в її квартирі, вжила всіх необхідних та обачливих заходів, щоб не створити об`єктивної загрози для мешканців сусідніх квартир та не створити ризик пошкодження їхнього майна, не допустити можливості настання негативних наслідків для оточуючих від проведення ремонтних робіт. У даному випадку суд вважає доречним зауважити, що кожна особа зобов`язана обирати такий варіант власної поведінки, який не створюватиме передумов до порушення прав та інтересів інших осіб та який свідчитиме про повагу до прав та інтересів зі сторони необмеженого кола осіб. Ремонтні роботи було проведено в квартирі відповідача протягом вересень-листопад 2021 року у відповідності до розробленого сертифікованим суб`єктом проекту реконструкції, зі здійсненням технічного та авторського наглядів. Доказів їх невідповідності нормам, правилам і стандартам у сфері проектування, архітектури та будівництва, а також спростування проведення ремонтних робіт саме восени 2021 року, а не весною 2021 року відповідно до позову, стороною позивача суду не надано. Що стосується звернення співвласника квартири [ADDRESS] [PERSON] до правоохоронних органів 06 квітня 2021 року із заявою про притягнення до відповідальності власників сусідньої квартири [ADDRESS] , які начебто в результаті ремонтних робіт пошкодили стелю в її квартирі, то за результатами перевірки, проведеної працівниками ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, ознак правопорушення виявлено не було. 04 травня 2021 року складено відповідний висновок, про який відповіддю проінформовано [PERSON] . З відповіді поліції від 19 травня 2021 року №45.4/2-1724-ЄО також слідує, що однозначно встановити причину пошкодження стелі у квартирі [PERSON] працівники поліції не змогли: ними визначено ряд причин: ремонтні роботи, які проводились [PERSON] ; тривала експлуатація будинку; отвори, які стали причиною пошкодження стелі, були зроблені при будівництві будинку (а.с.161 т.1). Разом з тим, суд критично оцінює посилання на такі причини, вказані у відповіді ВП №4 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, оскільки: 1) доведеність виконання ремонтних робіт у квартирі [PERSON] у вересні-листопаді 2021 року об`єктивно виключає можливість виникнення пошкоджень з її вини у квартирі [PERSON] у квітні 2021 року; 2) [PERSON] не є власником квартири [ADDRESS] , не є замовником робіт з реконструкції приміщення, а тому жодного відношення до спірних правовідносин не має; 3) відсутність посилань у відповіді на проведені дослідження відповідними сертифікованими спеціалістами в галузі інженерії та будівництва, складених актів огляду під час проведення перевірки за матеріалами ЖЕО свідчить про те, що такі доводи щодо виникнення причин пошкоджень у квартирі позивача ґрунтуються на припущеннях, що не може покладатись в основу доказування. Сам по собі акт від 08 квітня 2021 року про проведення обстеження квартири [ADDRESS] , складений комісією ТОВ «Житлосервіс-КР» (а.с.13-зворот т.1) містить лише фіксацію виявлених у квартирі пошкоджень, однак не містить інформації про причину їх виникнення, час, а відтак ніяким чином не доводить причетність [PERSON] до їх виникнення. Наданий позивачем звіт про оцінку майна, складений на його замовлення ФОП [PERSON] , не є належним та допустимим доказом спричинення збитків [PERSON] квартирі позивача в результаті проведення нею ремонтних робіт, оскільки він складений однобічно, без проведення дослідження об`єкта відповідача [PERSON] , без з`ясування часового проміжку виникнення пошкоджень у квартирі позивача, залучення інших спеціалістів та експертів. До того ж звіт складено виключно на підставі вихідних даних, повідомлених [PERSON] , відповідальність за достовірність, адекватність та точність їх несе виключно [PERSON] як замовник (п.1.2 звіту, а.с.169 т.1). Крім того, у звіті вказано, що оцінку проведено на підставі документації та інформації, отриманої з публічних відкритих джерел; оцінювач не проводив будівельно-технічну експертизу або технічний аудит об`єктів (а.с.173 т.1). Поміж іншим, наданий ФОП [PERSON] звіт у розумінні ст.106 ЦПК України не є висновком експерта, оскільки не містить посилання про обізнаність його про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок і що він підготовлений саме для подання до суду. Аналогічна позиція щодо цього висловлена ВП ВС у постанові від 18 грудня 2019 року по справі № 522/1029/18. Не менш важливим є той факт, що [PERSON] не є атестованим експертом згідно з даними з Реєстру атестованих судових експертів на сайті Міністерства юстиції України, а маючи сертифікат суб`єкта оціночної діяльності, він вправі проводити лише оцінку об`єктів у матеріальній формі. Надання ним висновків щодо виникнення пошкоджень у квартирі [PERSON] в результаті ремонтних робіт, що проводились у сусідній квартирі, стосується будівельно-технічного напрямку проведення експертних досліджень, що виходить за межі його компетенції. З метою встановлення істини у спорі шляхом застосування спеціальних знань, з урахуванням поданих обома сторонами клопотань, ухвалою суду від 29 серпня 2022 року судом у справі було призначено комплексну судову (будівельно-технічну та оціночно-будівельну) експертизу, проведення якої доручено судовому експертові Ткаленко О.М. Згідно з висновком експерта №28/22 від 22 грудня 2022 року (а.с.2-28 т.2), при проведенні експертизи було здійснено дослідження квартири [ADDRESS] (доступ надано [PERSON] , дослідження проведення в присутності останньої). За результатами дослідження на момент його проведення зафіксовано наступні пошкодження (п.1 розділу ІІІ. Висновки, а.с.8 т.2): -у житловій кімнаті площею 19,9 кв.м.: на стелі волосяні тріщини на гіпсокартонній частині, тріщини на стиках стельового плінтусу, плями жовто-коричневого кольору по середині стелі. На гіпсокартонній частині, біля примикання стояка труби опалення, в частині коридору на стелі наявні відшарування від гіпсокартону та лущення шару шпаклювання з фарбою; стіни в наявності волосяні тріщини та здуття штукатурного шару; підлога в районі труби опалення біля вікна в наявності здуття основи під ковроліном, видимі пошкодження відсутні; -у житловій кімнаті площею 13,4 кв.м.: на стелі - волосяні тріщини, плями жовто-коричневого кольору біля примикання стояка труби опалення, дірка в плиті міжповерхового перекриття; стіни волосяна тріщина на стіні з дверима; підлога видимі пошкодження відсутні; -у житловій кімнаті площею 11,0 кв.м.: на стелі в наявності волосяна тріщина на шарі шпаклювання біля люстри, тріщини на стиках стельового плінтусу, а також плями жовто-коричневого кольору по середині стелі та біля примикання стояка труби опалення; стіни в наявності розсихання (розходження) швів; підлога видимі пошкодження відсутні. Встановити давність виникнення пошкоджень у квартирі, період виникнення експертові не представилось можливим (п.п.2, 3 розділу ІІІ. Висновки, а.с.9 т.2). Що стосується причин виникнення пошкоджень, то експертом зазначено, що встановити фактичну причину пошкоджень стелі та внаслідок чого це могло виникнути, не виявилось можливим. При цьому експертом вказано, що такі пошкодження могли виникнути від дії рідини, силового впливу або температурних деформацій (п.4 розділу ІІІ. Висновки, а.с.9 т.2). Вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень у квартирі [ADDRESS] на момент проведення експертизи складає 25\~423 грн. 50 коп. (п.5 розділу ІІІ. Висновки, а.с.9 т.2). Зважаючи на обсяг наявних у справі доказів, висновки комплексної судової експертизи, встановити прямий причинно-наслідковий зв`язок між ремонтними роботами у квартирі відповідача та пошкодженнями у квартирі позивача цього ж будинку є неможливим. Хоча й висновок експертизи не виключає силовий вплив як ймовірну причину пошкоджень, однак судом це до уваги не приймається, оскільки остаточний висновок експерта зв`язку не визначив, в той час як рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях. Що стосується показів свідка [PERSON] , то вони не містять істотної інформації щодо предмету доказування, оскільки свідок чітко не сказав, коли конкретно у квартирі [ADDRESS] проводились ремонтні роботи, як і не назвав, коли саме він був вдома у позивача та бачив пошкодження стелі. Поміж іншим, усі покази свідка загалом ґрунтувались на словах [PERSON] , а тому з огляду на перебування їх у товариських стосунках викликають сумнів в їх допустимості та достовірності як доказу. Посилання позивача на те, що в результаті пошкоджень квартира стала непридатною для проживання суд вважає безпідставними, надуманими та не підтвердженими, оскільки виявлені в ході проведення експертизи пошкодження жодним чином не свідчать про непридатність квартири для проживання, а долучена до висновку фото-таблиця вочевидь свідчить про те, що квартира перебуває у задовільному стані, придатному для проживання. На переконання суду, позивач фактично вдається до утрирування, що є неприйнятним для доказування. Оскільки інших доказів пошкоджень в квартирі позивача через ремонтні роботи у квартирі відповідача суду не надано, судовим розглядом встановлено, що ремонтні роботи проводились у вересні-листопаді 2021 року, що не співпадає з часом виникнення ушкоджень у квартирі позивача, як він вказував у квітні 2021 року, а також зважаючи на те, що висновком експертизи визначено про неможливість встановлення причинно-наслідкового зв`язку пошкоджень в зв`язку з діями відповідача, суд приходить до висновку про недоведеність спричинення позивачеві майнової шкоди відповідачем. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, відповідачем доведено відсутність вини у завданні матеріальної шкоди позивачеві, чим спростовано презумпцію вини заподіювача шкоди, в той час як позивачем наявність шкоди з вини відповідача не доведено. Таким чином, позовні вимоги в цій частині слід залишити без задоволення. Що стосується позовної вимоги [PERSON] про відшкодування моральної шкоди на підставі ст.23 ЦК України, то зважаючи на те, що вона є похідною від вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок пошкодження майна, яка не знайшла свого підтвердження та доведення за результатами судового розгляду, тому в її задоволенні також слід відмовити. Посилання позивача на спричинення моральної шкоди його дружині [PERSON] та тещі [PERSON] суд залишає поза увагою зважаючи на те, що розгляд справи здійснюється виключно за зверненням особи в межах заявлених вимог. Вказані особи в рамках даної справи жодних вимог не заявляли. Позаяк, обґрунтування спричинення моральної шкоди позивачеві за рахунок моральних страждань інших осіб для вирішення спору є неприйнятним. З огляду на ухвалення рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, з урахуванням ст.141 ЦПК України правові підстави для компенсації понесених позивачем процесуальних витрат по справі (зокрема, 908 грн. 00 коп. та 750 грн. 00 коп. судового збору, 3000 грн. 00 коп. витрат на оплату звіту, 4\~530 грн. 48 коп. витрат на проведення комплексної судової експертизи) шляхом їх стягнення з відповідача відсутні. Що стосується 5000 грн. як витрат на правничу допомогу, надану позивачеві ФОП [PERSON] , то вони взагалі не можуть включають до складу процесуальних витрат, оскільки ФОП [PERSON] не є адвокатом, відтак оплата його послуг не може розцінюватись як витрати на професійну правничу допомогу та включатись до обсягу процесуальних витрат.

Outcome: dismissed