Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог позивачка в позовній заяві зазначила, що після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилась спадщина. В листопаді 2022 року позивачка звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, але нотаріус відмовив позивачці у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачка пропустила строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. На думку позивачки, строк для звернення до нотаріуса був пропущений з поважних причин, оскільки 24.02.2022 року на території України запроваджений воєнний стан, на території Миколаївської області відбувались бої та здійснювались обстріли, у зв`язку з цим не працювали реєстри, крім того позивачка не мала коштів на адвоката та на нотаріуса. Посилаючись на викладене, позивачка просила про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] строком в три місяці. Процесуальні дії у справі та заяви сторін: Позов надійшов до суду 02.01.2023 року (зданий до установи зв`язку 30.12.2022 року). Ухвалою судді Баштанського районного суду Миколаївської області від 04.01.2023 року позовна заява була залишена без руху та позивачу наданий строк на усунення недоліків. У встановлений строк позивач надав до суду додаткові матеріали, у зв`язку з чим 30.01.2023 року відкрите провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження. 03.03.2023 року підготовче провадження закрите та справа призначена до судового розгляду по суті на 16.05.2023 року. Позивачка при розгляді справи в суді підтримала позов та просила його задовольнити. Від відповідача суду надійшов письмовий відзив на позов, в якому відповідач заперечив проти задоволення позову, оскільки позивачкою не наведені обставин, які свідчили б про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів, які перешкоджали позивачці звернутись до нотаріуса протягом десяти місяців після смерті [PERSON] . Натомість м. Миколаїв, хоч і перебувало під нічними обстрілами, але не було окуповане і нотаріуси та центри безоплатної правової допомоги працювали, позивачкою не доведено, що вона вчасно подала заяву про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у вчинені нотаріальної дії у зв`язку з тим, що не працювали реєстри, відсутність коштів у позивача не є тією обставиною, що вказувала б на поважність пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Вислухавши пояснення позивачки, дослідивши наявні у справі матеріали (копію свідоцтва про смерть [PERSON] ; копію свідоцтва про народження [PERSON] ; копію свідоцтва про одруження [PERSON] та [PERSON] ; копію витягу про реєстрацію заповіту в Спадковому реєстрі від 28.08.2015 року; копію довідки виконавчого комітету Інгульської сільської ради Баштанського району Миколаївської області від 03.11.2022 року №119/18.01.15; копію постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.11.2022 року; копію дублікату заповіту [PERSON] №19 від 12.05.2015 року; копію спадкової справи №52/2022 після смерті [PERSON] ), суд приходить до висновку про необхідність відмови в задоволенні позову через його необґрунтованість. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина. Спадкодавець [PERSON] за життя склала заповіт на користь позивачки, яким заповіла останній належну спадкодавцю земельну ділянку. Спадкоємцем за законом, який прийняв спадщину після померлої, є відповідач [PERSON] . Позивачка пропустила визначений законом шестимісячний строк для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Поважність причин пропуску визначеного законом строку для прийняття спадщини позивачка обґрунтовує тим, що 24.02.2022 року на території України запроваджений воєнний стан, на території Миколаївської області відбувались бої та здійснювались обстріли, у зв`язку з цим не працювали реєстри, крім того позивачка не мала коштів на залучення адвоката та для поїздки до м. Баштанка та оплати послуг нотаріуса. \~ \~ \~ \~Зазначені правовідносини врегульовані ст.ст. 1269 ч.1; 1270 ч.1; 1272 ч.3 ЦК України, із змісту яких слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Що стосується того, протягом якого часу позивачка могла подати заяву про прийняття спадщини, то відповідно до процитованого вище положення ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, натомість відповідні нормативні акти Кабінету Міністрів України, якими визначені інші строки, мають порівняно із законом нижчу юридичну силу. Крім того, відповідно до постанови Верховного Суду від 25.01.2023 року по справі №676/47/21 тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28\~лютого 2022\~року №\~164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. За такого, оскільки спадкодавець [PERSON] померла [INFO] , то строк для подання заяви про прийняття спадщини після її смерті закінчився 24.06.2022 року, проте позивачка із заявою про прийняття спадщини звернулась до нотаріуса значно пізніше 17.11.2022 року. \~ \~ \~ \~Крім того, аналіз процитованих вище положень закону та судової практики вказує на те, що за наявності заперечень інших спадкоємців суд має достатні підстави для визначення додаткового строку спадкоємцю, який пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини, виключно за наявності двох умов: по-перше, наявності причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом строк, по-друге, за умови, що такі причини існували протягом усього визначеного законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~При цьому, обов`язок доказування наявності вказаних вище умов для визначення судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відповідно до ст. 12, 81 ЦПК України покладається саме на сторону позивача. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Заявлені позивачкою обставини того, що вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини через запровадження на території України воєнного стану та ведення бойових дій на території Миколаївської області та її обстріли, самі по собі не є достатніми підставами для визнання причин пропуску такого строку поважними. \~ \~ \~ \~Так, по-перше, оскільки спадкодавець померла [INFO] , то до запровадження воєнного стану минула третина визначеного законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, протягом якого позивачка могла подати заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~По-друге, незважаючи на ведення бойових дій на території Миколаївської області, ані м. Миколаїв, де проживає позивачка, ані м. Баштанка, де знаходяться нотаріуси за місцем відкриття спадщини, не були окуповані, активні бойові дії в м. Баштанка завершились в березні 2022 року та у вказаних містах не припинялась діяльність відповідних установ, до яких позивачка мала подати відповідну заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~По-третє, питання впливу воєнного стану України на поважність причин пропуску визначених законами строків висвітлена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.11.2022 року по справі № 990/115/22, зі змісту якої слідує, що сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення відповідного строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу дій протягом установленого законом\~строку. \~ \~ \~ \~Також, заявлені позивачкою обставини того, що через вказаний воєнний стан та у зв`язку з відсутністю у неї коштів вона не мала можливості прибути до м. Баштанка (за місцем відкриття спадщини) для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, не є такими, що дають підстави для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини оскільки відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 12.02.2018 року по справі №712/656/15-ц спадкоємець може вчинити дії щодо прийняття спадщини шляхом надіслання заяви поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~Крім того, відповідно до п. 2.1 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року №296/5, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини. В умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~За такого, позивачка мала змогу в умовах воєнного стану в межах відповідного строку подати заяву про прийняття спадщини або до будь-якого нотаріуса за місцем свого проживання, або направити таку заяву нотаріусу за місцем відкриття спадщини поштою, що спростовує заявлені позивачкою обставини як такі, що були непереборними та істотно утруднювали їй можливість подання відповідної заяви. \~ \~ \~ \~За такого, заявлені позивачкою обставин не є такими, що об`єктивно унеможливлювали її вчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, тому через наявність відповідних заперечень щодо цього з боку інших спадкоємців, у суду немає законних та достатніх підстав для визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Зазначене зобов`язує суд відмовити в задоволенні позову через його необґрунтованість. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed