Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-21 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Київської міської ради з вимогою встановити додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] строком три місяці, що є предметом позову. Обґрунтовуючи підстави звернення з позовом до суду, позивач посилається на наступне, що [INFO] померла свекруха позивача [PERSON] , [INFO] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яку згідно із Заповітом №15-174 від 16 березня 2020 року [PERSON] заповіла [PERSON] .. Інших спадкоємців, які б могли прийняти спадщину відсутні, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась Позивач вказує, що строк для прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, її не було проінформано з приводу наявності заповіту, вона дізналась про його наявність лише після пропущеного строку для прийняття спадщини, а після повномасштабного вторгнення російських військ на територію України, позивачка виїхала за межі Києва на Західну Україну. В березні 2023 року позивачка зверталась з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини, але отримала відмову через пропущений строк для прийняття спадщини. На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 14 березня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Дніпровського районного суду від 20 квітня 2023 року підготовче провадження у справі закрито та призначено до судового розгляду. 01 травня 2023 року Керівником апарату Дніпровського районного суду міста Києва видано розпорядження щодо проведення повторного автоматизованого розподілу судових справ. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.05.2023 року справу передано в провадження судді Марфіної Н. В. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, звернулась до суду з заявою про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити. Представник відповідача - Київської міської ради, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи відповідач повідомлявся належним чином, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, відповідно до просить ухвалити рішення згідно чинного законодавства. Суд, дослідивши наявні у справі письмові докази, оцінивши всі зібрані по справі докази у їх сукупності та кожен окремо, приходить до висновку про те, що позовна заява [PERSON] підлягає до задоволення, з огляду на наступне. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №27725. (а.с. 11) Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Зазначені дії, що свідчать про намір спадкоємця прийняти спадщину, повинні бути вчиненні протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. (ст.1270 Цивільного кодексу України) Відповідно до статі 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1233 Цивільного кодексу України встановлено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Вчинення заповіту через представника не допускається. (ст. 1234 Цивільного кодексу України) При цьому, відповідно до ст. 1235 Цивільного кодексу України, заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов`язок спадкоємців, а їх право. Відповідно до частини першої та другої статті 1296 Цивільного кодексу України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Згідно положень статті 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім`я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. Як вбачається з матеріалів справи, 16 березня 2020 року [PERSON] , [INFO] , складено заповіт. Яким заповіла [PERSON] , [INFO] , належну їй на праві власності квартиру [ADDRESS] . 06 березня 2023 року Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Халявко Наталією Миколаївною винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій у зв`язку з закінченням строку для прийняття спадщини (а.с. 18). Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 3 Постанови КМУ №164 від 28.02.2022 року «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно частини другої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд вважає доведеними обставини наведені позивачем, які підтверджують поважні причини несвоєчасного звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчасне подання заяви про прийняття спадщини, оскільки у позивача, як спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а ці обставини у їх сукупності суд вважає такими, що є поважними, тому для реалізації права позивача на прийняття спадщини за законом визначає додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст.5 Цивільного процесуального кодексу України) Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з`ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення. При цьому слід виходити з положень ст. 11 ЦК про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов`язків. Відповідно до них цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до частини другої ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Враховуючи викладене та

Outcome: approved