Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-22 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, встановлення факту родинних відносин та факту приналежності документа, в обґрунтування якої зазначив, що [INFO] в с.Сичівка Малинського району Житомирської області померла його прабаба (баба його батька ) [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 3,7076 га на території Луківської сільської ради Малинського району Житомирської області, відповідно до Державного акту на право приватної власності на землю серії II-ЖТ №020736, виданого 24.06.2003 Малинською райдержадміністрацією. Все належне майно [PERSON] заповідала своєму внуку батькові позивача - [PERSON] , про що нею [INFO] в с.Луки Малинського району Житомирської області було складено відповідний заповіт. Однак батько не вчиняв жодних дій, які відповідно до ст.ст.1268, 1269 ЦК України свідчать про прийняття спадщини та запропонував позивачу оформити спадкове майно. Позивач є спадкоємцем п`ятої черги за законом. [INFO] батько позивача - [PERSON] помер. Після поховання [PERSON] позивач зберігає у себе вказаний Державний акт та має намір отримати свідоцтво про право на спадщину на зазначене у ньому майно. Але протягом шести місяців з часу відкриття спадщини він не зміг звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, оскільки на час відкриття спадщини проживав та працював у смт. Іршанськ Хорошівського району Житомирської області, а тому йому було утруднено протягом робочого тижня приїхати в населений пункт іншого району, щоб звернутися з відповідною заявою до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Строк на звернення до нотаріуса закінчувався 23.04.2008. Крім того, у зв`язку з поганим самопочуттям позивач проходив лікування, тому пропустив строк звернення із заявою про прийняття спадщини. Постановою нотаріуса від 07.09.2022 позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та звернено увагу на те, що не можливо встановити факт родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем, оскільки при вивченні документів нотаріусом виявлено наступні розбіжності: у свідоцтві про народження спадкоємця у графі «батько» зазначено « [PERSON] » (рос. мовою), у свідоцтві ж про народження його батька прізвище зазначено « [PERSON] » та батько - « [PERSON] ». Крім того у правовстановлюючому документі прізвище спадкодавця також визначено як [PERSON] , а у свідоцтві про смерть - [PERSON] . Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, у зв`язку з чим просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, встановити факт родинних відносин та факт приналежності документа. Процесуальні дії у справі. 25.04.2023 позивач звернувся до суду із зазначеною позовною заявою до відповідача. Ухвалою суду від 26.04.2023 позов було залишено без руху, надано позивачу строк на усунення недоліків. На виконання вказаної ухвали позивачем усунуто недоліки, про що подано заяву від 05.05.2023. Ухвалою від 08.05.2023 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження. Визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження, призначено підготовче судове засідання на 12 годину 23.05.2023. Задоволено клопотання позивача, постановлено витребувати у приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Гальченко Т.Г. копію спадкової справи №96/2022 щодо майна [PERSON] , яка померла [INFO] . Разом із позовом позивач подав до суду заяву про те, що позов підтримує та просить його задовольнити, розглядати справу без його участі. 18.05.2022 від представника відповідача до суду надійшов лист, яким він повідомив, що не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить суд розгляд справи проводити без участі представника відповідача. 22.05.2023 до суду надійшла копія спадкової справи №96/2022 після смерті [PERSON] . Суд, відповідно до ст. 247 ЦПК України розглядає справу у підготовчому засіданні за відсутності позивача і відповідача, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому ст.ст. 206, 207 цього Кодексу. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд вважає, що представник відповідача листом № 55 від 15.05.2023 визнав позовні вимоги. Встановлені судом обставини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.13). [PERSON] народився [INFO] , а його батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с.12). Матір`ю [PERSON] є [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження (а.с.50-51). [INFO] в с.Луки Малинського району Житомирської області було складено заповіт, відповідно до якого [PERSON] все своє майно заповідала своєму внуку - [PERSON] (а.с.10). Згідно з копією державного акта на право власності на земельну ділянку серії ІІ-ЖТ №0207368 [PERSON] , на підставі розпорядження голови Малинської РДА від 14.04.2002 року №165, належить земельна ділянка площею 3,7076 га, що розташована на території Луківської сільської ради Малинського району Житомирської області (а.с. 9). Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , що видане виконавчим комітетом Луківської сільської ради Малинського району Житомирської області, засвідчується, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.8). Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , що видане Виконкомом Іршанської селищної ради Володарсько-Волинського району Житомирської області, засвідчується, що [PERSON] помер [INFO] (а.с.11). Згідно виписок з погосподарських книг Луківського старостинського округу виконавчого комітету Малинської міської ради Житомирської області, у будинку [ADDRESS] були зареєстровані і проживали: за 1943- 1960 роки - голова сім`ї [PERSON] , його дружина [PERSON] та син [PERSON] . У погосподарських книгах за 1961-1963 роки як члени сім`ї також зазначені невістка [PERSON] та внук [PERSON] . З 1964 року у будинку проживали лише [PERSON] та його дружина [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, і його дружина [PERSON] проживала у вказаному будинку до дня своєї смерті сама, при цьому в погосподарських книгах за 2006-2010 роки вона вже зазначена як [PERSON] (а.с.15-16). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Гальченко Т.Г. №310/02-31 від 07.09.2022 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з тим, що він пропустив передбачений законодавством шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини, а також не можливо встановити факт родинних відносин між спадкодавцем та спадкоємцем(а.с.14). Згідно із копією спадкової справи спадщину після смерті [PERSON] прийняв [PERSON] (а.с.38-55). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ЦПК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини. Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Згідно роз`яснень, що викладені в п. 24 постанови Пленуму ВС України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи викладене та надані позивачем докази, суд вважає, що причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини [PERSON] пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами - територіальною віддаленістю місця проживання спадкоємця та стан його здоров`я. Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» визначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] є прабабою [PERSON] , встановлення даного факту має юридичне значення, тому що від нього залежить право заявника на отримання спадщини. Встановлення даного факту не суперечить правам та інтересам третіх осіб. Відповідно до ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по-батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документів не збігаються з ім`ям, по-батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. При розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище якої, зазначені в документі, не збігаються з прізвищем цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 256 ЦПК України громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Хоч сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Факт належності правовстановлюючого документу знайшов своє підтвердження в матеріалах справи, встановлення факту є реалізацією гарантованого законом права на власність, перешкодою чому є невірне зазначення прізвища спадкодавця, а тому суд вважає, що даний факт також підлягає встановленню. Таким чином, суд, дослідивши матеріали справи, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо з`ясувавши всі наявні докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Розподіл судових витрат. Судовий збір, сплачений позивачем при зверненні з позовом до суду, не підлягає стягненню з відповідача, оскільки позивач згоден нести судові витрати самостійно.

Outcome: approved