Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-29 00:00:00

30.11.2020 позивачі звернулися до Приморського районного суду м. Одеси з позовною заявою до [PERSON] ,\~третя особа\~Орган опіки\~та піклування\~в особі\~Приморської районної\~адміністрації Одеської\~міської ради\~про усунення\~перешкод у\~спілкуванні з\~внучкою та\~визначення способу\~участі діда\~та баби\~у вихованні. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачі є дідом та бабою [PERSON] . Коли відповідачка з сином позивачів перебували в шлюбі, останні безперешкодно спілкувались з внучкою та брали участь у її вихованні, стосунки з відповідачкою були добрими. Але, після розірвання шлюбу, через погіршення відносин з [PERSON] , відповідачка стала чинити перешкоди позивачам у спілкуванні з внучкою. Можливість на особисті зустрічі, спільне проведення часу, спілкування позивачам не надається. У зв`язку з вищевикладеним, позивачі просять суд: 1. \~ \~ \~ \~Зобов`язати [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] та [PERSON] у спілкуванні з внучкою [PERSON] , [INFO] , та її вихованні. 2. \~ \~ \~ \~Визначити способи участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні та спілкуванні з внучкою [PERSON] , [INFO] , шляхом встановлення систематичних побачень: \~ \~ \~ \~кожного вівторка з 16.00 до 20.00 години за місцем проживання дитини; \~ \~ \~ \~кожної неділі з 10.00 до 18.00 години за місцем проживання діда та баби; \~ \~ \~ \~три дні під час зимових канікул за місцем проживання діда та баби, за попереднім погодженням з матір`ю; \~ \~ \~ \~два тижні під час літніх канікул за місцем проживання діда та баби, за попереднім погодженням з матір`ю. 09.12.2020 ухвалою суду відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. 13 квітня 2021 року до суду надійшов Висновок органу опіки та піклування від 06.04.2021 року Про визначення способів участі громадянина [PERSON] та громадянки [PERSON] , у вихованні онучки [PERSON] , [INFO] . 26 лютого 2021 року від відповідача до суду надійшов Відзив на позовну заяву, відповідно до якого просила позов задовольнити частково встановивши побачення кожного четверга з 18 год. до 20 год в присутності матері [PERSON] . 27 липня 2021 року від позивачів до суду надійшла уточнена позовна заява, у зв`язку зі зміною прізвища відповідача. Ухвалою суду від 01 листопада 2021 року підготовче провадження у справі закрито та призначено до судового розгляду по суті. У судове засідання призначене на 30 травня 2023 року з`явився представник позивачів [PERSON] та представник відповідачів [PERSON] . Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, попередньо надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Представник відповідача відкликав заяву про допит свідків. Представник позивача наполягав на задоволенні позову, надав пояснення у судовому засіданні. Представник відповідача заперечував проти задоволення позову, надав пояснення у судовому засіданні. Суд, дослідивши матеріали справи та заслухавши думки сторін приходить до наступних висновків. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено наступні обставини. [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 12.12.1991 року.. 16.10.2014р. між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб. [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилась дочка - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] . 30.06.2020р. рішенням Приморського районного суду м. Одеси по справі №522/4428/20 шлюб між відповідачкою та [PERSON] було розірвано. Дитина [PERSON] проживає разом з матір`ю. Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 05.10.2020р. по справі №947/17780/20 з [PERSON] на користь [PERSON] були стягнуті аліменти на утримання дитини в розмірі чверті доходів [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989, ратифікованої Верховною Радою України 27.02.1991 (далі Конвенція) передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 18, ч. 1 ст. 27 Конвенції держави-учасниці докладають всіх можливих зусиль до того, щоб забезпечити визнання принципу загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Згідно з ч.ч. 8-10 ст 7 Сімейного кодексу України (далі СК України) регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Положеннями ст. 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з\~якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно із ч.ч. 4-5 ст. 19 СК України при розгляді судом справ даної категорії обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. З Висновок органу опіки та піклування від 06.04.2021 року Про визначення способів участі громадянина [PERSON] та громадянки [PERSON] , у вихованні онучки [PERSON] , [INFO] вбачається, що позивачі звернулись із заявою до органу опіки та піклування ПРА ОМР з метою визначення способів її участі у виховані онучки. На підставі цього, спеціалістами відділу забезпечення діяльності органу опіки та піклування ПРА ОМР було здійснено вихід за адресою проживання бабусі та дідуся за адресою: [ADDRESS] . Згідно акту обстеження житлово-побутових умов від 19.03.2021 квартира знаходиться у задовільному стані для дитини, створені умови для відпочинку, навчання та всебічного розвитку та є окреме спальне місце. Згідно пояснень матері дитини вона не заперечує щодо зустрічей малолітньої доньки з бабусею, але зазначила, з графіком не погоджується, бо посилається на зайнятість доньки. Зазначеним висновком зобов`язано гр. ( [PERSON] не перешкоджати зустрічам і спілкуванню гр. [PERSON] та гр. [PERSON] з онучкою [PERSON] , [INFO] та визначити способи участі у спілкуванні гр. [PERSON] та гр. [PERSON] з онучкою, шляхом встановлення систематичних зустрічей баби та діда з онучкою: щочетверга з 18.00 год. до 20.00 год. та І та IV тижня в суботу з 17.00-20.00 год. без присутності матері; літні канікули, зимові канікули, святкові дні та дні народження за попередньою домовленістю з матір`ю ( [PERSON] . Відповідно до ст. 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. Суд визначає способи участі у вихованні дитини (\~періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Тлумачення ст. 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права (ст. 159 СК України). Суд зауважує, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Декларацією прав дитини, прийнятою генеральною Асамблеєю Організації Об`єднаних Націй 20.11.1959, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст.\~ст. 2, 8 ЦПК України, проголошено, що у всіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися в сім`ї. Звичайно, мова йде про проживання дітей у сім`ї своїх батьків. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Положення ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини ( далі ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05.03.2019 ). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23.09.1994, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16.07.2015, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12.07.2016). Відповідно до ч. 3 ст. 291 ЦК України фізична особа має право на підтримання зв`язків з членами своєї сім`ї та родичами незалежно від того, де вона перебуває. Такого права, оскільки воно має немайновий характер, фізична особа не може бути позбавлена. Оскільки дід, баба, як з боку матері, так і з боку батька є її родичами по прямій висхідній лінії, батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків. Разом з тим, саме батьки несуть першочергове право та відповідальність за виховання своєї дитини, що означає лінію батьківського виховання головною. З огляду на це, дід, баба, інші особи мають враховувати, що їхня виховна спрямованість повинна узгоджуватись або хоча би не суперечити тому вихованню, яке дитині дають батьки. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про охорону дитинства" контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Окрім цього, за ст. 171 СК України дитина має право на те, щоб бути вислуханою батьками, іншими членами сім`ї, посадовими особами з питань, що стосуються її особисто, а також питань сім`ї. Дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном. З огляду на викладене, встановлюючи порядок побачень бабусі з дитиною, врахувавши інтереси дитини, її вік, режим навчання та відпочинку, а також закріплений у положеннях чинного законодавства України принцип рівності у реалізації права на вільне спілкування з дитиною та участі у її вихованні, встановивши відсутність обставин, які б унеможливлювали реалізацію права бабусі та дідуся на спілкування з онучкою, необхідність спілкування дитини як з бабусею та дідусем, так і з мамою, які не змогли самостійно визначити порядок участі у вихованні дитини, а визначений Органом опіки та піклування спосіб участі бабусі та дідуся у вихованні дитини фактично спір між сторонами не вирішив, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову шляхом встановлення систематичних зустрічей баби та діда з онучкою: щочетверга з 18.00 год. до 20.00 год. та І та IV тижня в суботу з 17.00-20.00 годин без присутності матері; літні канікули, зимові канікули, святкові дні та дні на народження за попередньою домовленістю з матір`ю [PERSON] .

Outcome: partial