Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-23 00:00:00

31 січня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначив, що надає послуги з постачання електроенергії до будинку [ADDRESS] . Власником особового рахунку в квартирі № 245 даного будинку є [PERSON] . У зв`язку із неналежною сплатою коштів за отримані послуги у відповідача утворилася заборгованість, яка складає 986,44 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь. Окрім того, 15 липня 2022 року представниками позивача було виявлено порушення правил користування електричною енергією. На підставі чого було складено відповідний акт. Вартість необлікової електроенергії склала 39 476,92 грн, яку позивач також просить стягнути з відповідача на свою користь. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31 січня 2023 року цивільну справу № 753/1606/23 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 03 лютого 2023 року. 16 лютого 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою суду від 21 лютого 2023 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд позовної заяви за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками двічі направлялася відповідачу на адресу її місця реєстрації: [ADDRESS] , проте повернулася до суду без вручення адресату, з відміткою "адресат відсутній". Відповідно до пункту 4 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідач не скористався своїм процесуальним правом та не направив суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, вивчивши доводи учасників справи, викладені у письмових заявах, суд дійшов до наступного висновку. ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії (електричними (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензії та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». [PERSON] є власником особового рахунку № [NUMBER] , відповідно до якого позивач на платній основі здійснює розподіл електричної енергії до струмоприймачів в помешкання відповідача за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії станом на виникнення заборгованості регулювалися Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 (далі Правила) і Методикою визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 за № 562. Згідно пунктом 4.1 Правил, розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. Щодо вимоги про стягнення боргу за спожиту електроенергію. Відповідно до абз. 2 п.4.10 Правил, побутові споживачі та суб`єкти господарювання, предметом діяльності яких є надання житлово-комунальних послуг населенню, у межах ненаданих населенню послуг, установи та організації, які утримуються за рахунок коштів (внесків) населення, здійснюють повну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії, як правило один раз за фактичними показами засобів комерційного обліку електричної енергії на початку періоду наступного за розрахунковим, відповідно до договору про постачання електричної енергії. Пунктом 4.12 Правил передбачено, що розрахунки між споживачем та електропостачальником здійснюються згідно з даними, отриманими від адміністратора комерційного обліку в порядку, передбаченому кодексом комерційного обліку, про обсяги поставленої, розподіленої та купленої енергії. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Поряд з цим, як вбачається із розрахунку позивача у відповідача наявна заборгованість з жовтня 2019 року та станом на 1 грудня 2022 року складає 986,64 грн. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Заборгованість відповідача перед позивачем доведена суду належними та допустимими доказами, не заперечувалась та не оспорювалась відповідачем, ним не подавалось суду заяв про те, що на цей час така заборгованість ним погашена повністю або частково, а тому вимога позивача про стягнення суми основного боргу в розмірі 986,64 грн підлягає задоволенню. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача 3% річних в розмірі 88,88 грн. та інфляційні втрати в розмірі 342,36 грн. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Позивачем заявлено вказані вимоги за період з жовтня 2019 року по жовтень 2022 року. При цьому, при здійсненні розрахунку позивачем не враховано постанову Кабінету міністрів України від 5 березня 2022 року № 206, відповідно до якої до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Отже, перевіривши розрахунок інфляційного збільшення та 3% річних, наданий позивачем, судом встановлено частково вірність здійсненого нарахування, оскільки період, за який має нараховуватись 3% річних та інфляційні втрати становить з жовтня 2019 року по 24 лютого 2022 року та при здійсненні нарахувань інфляційних втрат позивачем не враховувалась дифляція. З огляду на це, розрахунки позивача підлягають коригуванню. За підрахунком суду до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 3% річних в розмірі 69,28 грн. та інфляційні втрати в розмірі 168,74 грн. Щодо вимоги про стягнення суми за порушення ПРРЕЕ (самовільне підключення). Частиною першою статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Пунктом 4 частини другої статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до пункту 3.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року (ПРРЕЕ), постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії». Ціни (тарифи) на послуги постачальника універсальних послуг, постачальника «останньої надії» визначаються у встановленому законодавством порядку. Пунктом 8.2.4 Правил зазначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, ознак втручання в параметри розрахункових засобів обліку вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до глави 8.4, розділу Правил. Пунктом 8.2.5 передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У пункті 8.2.6 зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначають обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. 15 липня 2022 року за адресою: [ADDRESS] , представниками позивача було виявлене порушення ПРРЕЕ, а саме - самовільне підключення струмоприймачів до електромережі після відключення. На підставі виявленого порушення був складений акт про порушення № 001492 від 22 липня 2022 року. 27 липня 2022 року позивач надіслав відповідачу за місцем реєстрації повідомлення про виклик на засідання комісії з розгляду акту від 15 липня 2022 року, яке відбудеться 06 вересня 2022 року. Відповідно до копії зворотного листа, відповідач не отримала вказане повідомлення (а.с. 21). 06 вересня 2022 року було проведено засідання комісії по розгляду акту № 001492 та було прийнято рішення: провести нарахування згідно з пунктом 8.4.11 та за формулою 5, визначеного главою 8.4 розділу 8 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Відповідач на засідання комісії не з`явилась. Відповідно до проведеного комісією розрахунку до сплати підлягає 39 476,92 грн. за необліковано спожиту електричну енергію. 07 вересня 2022 року позивач на адресу місця реєстрації відповідача надіслав повідомлення щодо необхідності протягом 30 календарних днів сплатити вартість необлікованої електричної енергії, яка становить 39 476,92 грн, яке було отримано відповідачем особисто 22 вересня 2022 року, про що свідчить відповідка відмітка на повідомленні (а.с.24). Так, за змістом пункту 8.2.7 Правил кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). Отже, позивачем доведено, що за адресою: [ADDRESS] , мало місце порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке було виявлено 15 липня 2022 року, про що складено акт про порушення № 001492. При цьому розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням правил ПРРЕЕ, проведений позивачем згідно з вимогами норм діючого законодавства відповідно до п. 8.4.11 та за формулою 5 Відповідач нараховану суму за вказане порушення в добровільному порядку не сплатила, доказів протилежного матеріали справи не містять. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення боргу за спожиту необліковану електричну енергію розмірі 39 476,92 грн. та про стягнення боргу за спожиту електричну енергію з нарахуванням інфляційної складової боргу та трьох процентів річних в розмірі 1224,66 грн, що загалом становить 40 701, 58 грн. а тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Приймаючи до уваги предмет даного спору, наслідки його розгляду судом, суд вважає за необхідне застосувати положення пункту 3 частини другої статті 141 ЦПК України. Так, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. На підставі положень статті 141 ЦПК України суд покладає на відповідача сплачений позивачем судовий збір у розмірі 2671, 31 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial