Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-17 00:00:00

01.08.2022 року [PERSON] звернувся до Балтського районного суду з позовом до КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області про відшкодування матеріальної шкоди в сумі 71084,39 грн та стягнення судових витрат на проведення експертиз в сумі 28193,23 грн, витрат по сплаті судового збору в сумі 992,40 грн, а також витрат за діагностику виявлення несправностей після затоплення 560 грн. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.08.2022 р. за даним позовом визначено головуючого суддю Тітову Т.П. Ухвалою судді від 03.08.2022 р. постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 23.08.2022 року. 19.08.2022 р. від відповідача КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просиввідмовити у задоволенні позовних вимог позивача у повному обсязі. 16.09.2022 року від позивача надійшло клопотання про призначення комплексної експертизи (металознавчої та товарознавчої). Ухвалою суду від 16.09.2022 року клопотання позивача про призначення експертизи задоволено та призначено у справі комплексну судову металознавчу та товарознавчу експертизу. 18.10.2022 року від представника позивача адвоката Ліпецької В.В. надійшло клопотання про уточнення назви експертної установи. Ухвалами суду від 19.10.2022 року поновлено провадження у справі та уточнено назву експертної установи. 27.10.2022 року на адресу суду надійшло клопотання судового експерта Кралюк Марини про надання додаткових матеріалів та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи. 01.11.2022 року на адресу суду надійшло клопотання судового експерта Соколовської Ірини про надання додаткових матеріалів та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи. Ухвалами суду від 08.11.2022 року поновлено провадження у справі, уточнено назву експертиз, клопотання судового експерта Кралюк Марини задоволено в повному обсязі, клопотання судового експерта Соколовської Ірини задоволено частково. 02.12.2022 року на адресу суду надійшло клопотання [PERSON] про надання додаткових матеріалів та вчинення інших дій, пов`язаних із проведенням експертизи. 14.12.2022 року на адресу суду надійшло клопотання позивача, в якому він просив суд прийняти рішення про скасування будівельно-технічної експертизи та оціночно-будівельної експертизи. Ухвалами суду від 14.12.2022 року поновлено провадження у справі та у задоволенні клопотань судового експерта Буднік Віктора та позивача відмовлено. 22.12.2022 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив з клопотанням про поновлення строку на подання даної відповіді на відзив. Ухвалою від 22.12.2022 року поновлено позивачу процесуальний строк для подання відповіді на відзив та прийнято його до розгляду, встановлено відповідачу термін для подання заперечень. 05.01.2023 року на адресу суду надійшло заперечення від відповідача, в якому він просив у задоволенні позову відмовити та судові витрати покласти на позивача. 12.01.2023 року на адресу суду надійшов висновок судової металознавчої експертизи № 22-5399 від 30.11.2022 року. 31.03.2023 року на адресу суду надійшов висновок судової товарознавчої експертизи № 22-5401. Ухвалами суду від 26.04.2023 року поновлено провадження у справі, закрито підготовче засідання в даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 18.05.2023 року в приміщенні Балтського районного суду Одеської області. На обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що він, як наймач, уклав 01.06.2021 року договір найму житлового приміщення в гуртожитку з Балансоутримувачем комунального майна КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області. Відповідач надав йому та членам його сім`ї у строкове користування житлове приміщення квартиру [ADDRESS] . Після підписання договору він перевіз меблі і речі до гуртожитку так як мав намір проживати там зі своєю сім`єю. Відбулось залиття приміщення квартири [ADDRESS] в гуртожитку, яке він виявив 18.06.2021 року. Внаслідок витоку води з фільтру грубої очистки води у туалеті, залиті водою приміщення і пошкоджено меблі та особисті речі. Він одразу зателефонував до генерального директора КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області Бурлаки О.М. та повідомив йому про факт залиття приміщень квартири [ADDRESS] в гуртожитку. Далі комісією по обстеженню об`єктів, житла, комунального та іншого майна в м. Балта та населених пунктів Балтської міської територіальної громади зроблено висновок, що при огляді місця протікання води основною причиною затоплення являється вихід з ладу, або дефект фільтру грубої очистки встановлений на вузлу вводу холодної води до квартири. Враховуючи вищевикладене, за ознаками пошкодження опоряджувального покриття стін та підлоги, які виражаються у деформуванні, відшаруванні, здутті окремих шарів покриття, жолобленні та перекосів дерев`яних елементів внаслідок дії води, що вказує на факт підтоплення. Оскільки комісією не встановлена точна причина затоплення приміщень квартири [ADDRESS] в гуртожитку, то він змушений був звернутися до експертної установи для проведення експертного металознавчого дослідження. Згідно вказаного висновку руйнування заглушки наданого на дослідження фільтру грубої очистки води сталося в процесі експлуатації в результаті корозійної втоми матеріалу, з якого вона виготовлена, обумовленої виникненням та розповсюдженням тріщин від дії високих напруг, утворених під час монтажу деталі. Також було проведено товарознавче дослідження для встановлення нанесеної матеріальної шкоди внаслідок затоплення житла та пошкодження меблів і побутової техніки, що склала 71084,39 грн. Представник позивача та позивач в судовому\~засіданні позов\~підтримали в повному обсязі та просили суд його задовольнити. У відповіді на відзив посилались на те, що обстеження квартири, де знаходилось майно було проведено відповідною комісією Балтської міської ради Одеської області. В акті вказується перелік членів комісії, подія, яка сталася, а саме затоплення квартири [ADDRESS] . Вказано про причини такого затоплення вузол вводу холодної води, вказано про виявлені недоліки. Резолютивна частина акту містить відповідний висновок, що говорить про відсутність вини з боку позивача щодо пошкодження (псування) його майна. Крім того, акт обстеження технічного стану квартири підписаний заступником генерального директора КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області (представником балансоутримувача об`єкта нерухомості) Кацмазою Р.В., що свідчить про те, що він не заперечував проти складання відповідного документу. Отже, акт обстеження технічного стану квартири від 01.07.2021 року є доказом спричинення шкоди майну позивача, а посилання позивача на норми, які носять рекомендаційний характер, лише свідчать про те, що він намагається ввести суд в оману. Щодо викладених висновків у постанові ВС від 21.02.2018 року та постанові ВСУ від 23.07.2017 року, то у першій постанові річ іде про неправильно складений акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), а у другій постанові річ іде про складання акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) некомпетентними особами. Отже такі висновки не мають відношення до даного спору, який виник між позивачем та відповідачем. Згідно Договору найму житлового приміщення у гуртожиткувід 01.06.2021 року у п. 2.1.1 вказано, що наймодавець зобов`язується організувати належне утримання майна гуртожитку, тобто відповідач є наймодавцем за даним договором та повинен належним чином утримувати майно гуртожитку. За висновком металознавчого дослідження руйнування заглушки фільтру грубої очистки води сталося в процесі експлуатації в результаті корозійної втоми матеріалу, обумовленої виникненням та розповсюдженням тріщин від дії високих напруг, утворених під час монтажу деталі з якого вона виготовлена. Отже саме на відповідача покладається відповідальність за монтаж та догляд такого фільтру грубої очистки води. Відповідач в судовому засіданні підтримав доводи викладені у відзиві на позовну заяву, в яких зазначено, що наданий позивачем документ під назвою Акт обстеження технічного стану квартири за своєю назвою та формою не відповідає формі акту, обов`язковість складання якого передбачено чинним законодавством. Тобто, з боку позивача не надано передбаченого чинним законодавством акту, що б підтверджував факт залиття, аварії, відомості про причини, наслідки, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду. Акт не містить необхідних даних, які б визначили дату залиття квартири, дані про особу, з вини якого відбулося залиття та висновок комісії щодо винності відповідача, не містить визначення меж залиття, обсягу пошкоджень, орієнтовної суми на відшкодування, та родових ознак речей, що пошкоджені. Таким чином, вказаний акт не може бути прийнятий судом до уваги, як допустимий доказ. Крім того, обов`язки зі здійснення поточного ремонту та забезпечення збереження житла, та підтримання його в належному стані, та ремонт обладнання покладаються на наймача, яким, починаючи з 01.06.2022 року, є позивач. Отже сама подія, що стала причиною затоплення жилого приміщення, наймачем якого був позивач, сталася внаслідок бездіяльності позивача та нездійснення ним покладених на нього згідно законодавства та договору обов`язків з забезпечення збереження житла та підтримання його в належному стані. Крім того, позивачем надано в якості забезпечення доказу експертні дослідження, які складено з порушенням Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень. Також позивачем в рамках експертних досліджень не надано жодних належних та допустимих доказів, що саме ці речі були пошкоджені під час затоплення житлового приміщення, що шкоду завдано неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача, безпосередній причинний зв`язок між рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача та завданою шкодою, вина відповідача. Тому вказані експертні дослідження не можуть бути прийняті суд до уваги. Крім того, звертає увагу суду, що Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджені Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 року № 76 на підставі ст. 4 ЗУ«Про житлово-комунальні послуги», а позивачем не зазначено на підставі яких правових норм даний правовий акт носить рекомендаційний характер. Тому акт обстеженнятехнічного стану квартири не підтверджує юридичні факти, тому він не може служити доказом вини відповідача та обґрунтуванням для задоволення заявлених позовних вимог. Незрозумілими залишаються заперечення позивача щодо правових позицій, висловлених у постановах Верховного Суду, оскільки в обох випадках суд дійшов висновку, що Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт згідно додатку № 4 до Правил. Отже, просив відмовити у задоволенні позову позивача про відшкодування матеріальної шкоди у повному обсязі. Дослідивши матеріали справи, заслухавши позивача та його представника, заперечення представника відповідача, суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно копії договору найму житлового приміщення в гуртожитку від 01.06.2021 року укладеного між КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області (наймодавець) і [PERSON] (наймач) вбачається, що наймодавець надає наймачу і членам його сім`ї у строкове користування житлове приміщення квартиру [ADDRESS] (а.с. . Орієнтовно 18червня 2021 року в квартирі, розташованої за адресою: [ADDRESS] , сталося залиття (а.с. 25-27). Актом обстеження технічного стану квартири,\~розташованої за адресою: [ADDRESS] від 01липня 2021 року встановлено, що залиття сталося внаслідок виходу з ладу, або дефекту фільтру грубої очистки встановлений на вузлу вводу холодної води до квартири. За ознаками пошкодження опоряджувального покриття стін та підлоги, які виражаються у деформуванні, відшаруванні, здутті окремих шарів покриття, жолобленні та перекосів дерев`яних елементів внаслідок дії води, що вказує на факт підтоплення. На момент обстеження виявлено наступні недоліки: значне намокання стін та сліди цвілі по всій квартирі; здуття міжкімнатних дверей, лиштв над ними та ламінату у спальних кімнатах; відшарування декоративного покриття на кухонних меблях та шафі-купе; сліди цвілі на основі ліжка. Зі слів [PERSON] в квартирі відбулося коротке замикання електропроводки (а.с. 24). Відповідно до висновку експертного металознавчого дослідження № 22-5399від 30.11.2022 року вбачається, що руйнування заглушки наданого на дослідження фільтру грубої очистки води сталося в процесі експлуатації в результаті корозійної втоми матеріалу, з якого вона виготовлена, обумовленої виникненням та розповсюдженням тріщин від дії високих напруг, утворених під час монтажу деталі (а.с. 149-151). Згідно висновку товарознавчої експертизи № 22-5401 вбачається, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення службового житла за адресою [ADDRESS] , та пошкодження меблів і побутової техніки, станом на 18.06.2021 року, становить 70977,40 грн (а.с. 156-172). Відповідно до відповіді Балтської міської ради Одеської області № 04-26/1165 від 31.08.2022 року будівля гуртожитку, розташованого за адресою: [ADDRESS] обліковується на балансі КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області (а.с. 55-56). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15 та ч. 1 ст. 16 ЦК України). У п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України\~передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України). Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України\~особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законодавством України принципів змагальності й диспозитивності саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідно до ч. 2 ст. 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини, власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв, обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку. Відповідно до ч. 1 і 3 ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому чи більшому розмірі. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала шкоду, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок, відповідач доводить відсутність протиправності та вину (схожий висновок див. постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року у справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21). У\~ч. ч.1, 3 ст. 12, ч. ч.1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. ст. 76,\~77,\~79 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують, і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України). Відповідно до висновку товарознавчої експертизи № 22-5401 вбачається, що розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення службового житла за адресою [ADDRESS] , та пошкодження меблів і побутової техніки, станом на 18.06.2021 року, становить 70977,40 грн. Доказів на спростування відсутності винивідповідача суду не надано, оскількибудівля гуртожитку, розташованого за адресою: [ADDRESS] обліковується на балансі КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області та посилання відповідача на п. 2.2.5 Договору найму приміщення згідно якого позивач зобов`язується забезпечувати за власний рахунок проведення ремонту жилого приміщення гуртожитку не заслуговують на увагу, оскільки даний договір не набрав чинності відповідно до п. 7.1, так як акт приймання-передачі між сторонами складено взагалі не було, вказаний факт сторони в судовому засіданні підтвердили. Крім того, не визначений строк дії договору, який відповідно до п. 7.2 вважається автоматично продовженим на той самий строк, якщо жодна із сторін не виявить бажання припинити дію цього договору та не заявить про це шляхом письмового повідомлення за 10 днів до закінчення строку дії цього Договору. Не заслуговують на увагу доводи відповідача про те, що акт, складений комісією щодо обстеження технічного стану квартири позивача, є неналежним доказом, оскільки не відповідає Додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, отже є недопустимим доказом,так як\~наявність шкоди та причинний зв`язок позивач може доводити будь-якими засобами доказування. Зазначені Правила не передбачають можливість встановлення вказаних обставин виключно\~актом, складеним за формою Додатку 4, а в п.\~2.3.6. Правил передбачено лише можливість складення такого акту у разі залиття, аварії квартир, тому суд відносить його до числа належних, допустимих та достовірних доказів, який у сукупності дає підстави для висновку, що він у достатній мірі вказує саме на КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області як відповідальну особу на балансі якого перебуває дане приміщення гуртожитку, який повинен був пересвідчитися у придатності фільтру грубої очистки встановленого на вузлу вводу холодної води до використання з моменту передачі ключів від квартири позивачу. Суд погоджується з вимогами позивача про стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям, але визнає недоведеним розмір майнової шкоди у заявленому позивачем розмірі, з мотивів того, що на час обстеження квартири, яке проводилося комісією Балтської міської ради Одеської області01.07.2021 року через два тижні після залиття, виявлено наступні недоліки: значне намокання стін та сліди цвілі по всій квартирі; здуття міжкімнатних дверей, лиштв над ними та ламінату у спальних кімнатах; відшарування декоративного покриття на кухонних меблях та шафі-купе; сліди цвілі на основі ліжка. Також в квартирі відчувається стійкий запах цвілі. Зі слів мешканця квартири в квартирі відбулося коротке замикання електропроводки. Таким чином в акті обстеження технічного стану квартири взагалі не зазначено пуфа-трансформера та побутової техніки, а що стосується ліжка, то в акті обстеження технічного стану квартири вказано тільки одне ліжко, а позивач стверджує, що внаслідок залиття пошкоджено два ліжка, тому суду не зрозуміло, яке з ліжок вказано в акті обстеження і яку вартість ліжка належить стягнути на користь позивача.Цей акт підписаний членами комісії без зауваження у присутності позивача, який не оспорював фактів конкретного ушкодження його майна, як і не вказав якого саме майна. Крім того, чи дійсно відбулося коротке замикання електропроводки комісією не досліджувалося та позивачем будь-яких доказів на підтвердження даного факту не надано. Доводи відповідача про недоведеність розміру майнової шкоди з посиланням на те, що у висновку товарознавчого дослідження від 30листопада 2021 року № 21-5680 не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та не відповідає Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень є помилковим, оскільки вказане дослідження не є висновком експерта, виконано до пред`явлення позову у цій справі за зверненням учасника справи, тому вимоги\~ст. 106 ЦПК України\~на вказані правовідносини не поширюються. Крім того за клопотанням позивача судом були проведені судова металознавча та судова товарознавча експертиза. За таких обставин судомвстановлено, що КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області у вказаний період фактично обслуговувало будівлю гуртожитку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , при цьому не забезпечило його належного стану, тому цей відповідач повинен нести відповідальність за залиття приміщення та належного позивачу майна. Тому позов позивача в частині вимог про відшкодування майнової шкоди за пошкодження кухонних меблів та шафи-купепідлягає задоволенню шляхом стягнення відповідних сум з КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської області згідно акту обстеження технічного стану квартири від 01.07.2021 року, на який посилається позивач. Порядок розподілу\~судових витрат\~вирішується за\~правилами,\~встановленими в\~ст.\~141\~ЦПК України.\~У ч.\~ч.\~1,\~2\~п.\~3\~ст.\~141\~ЦПК України\~визначено,\~що судовий\~збір покладається\~на сторони\~пропорційно розміру\~задоволених позовних\~вимог.\~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов задоволено частково, то сплачений судовий збір за подання позову до суду у розмірі 992,40 грн та витрати на проведення експертних досліджень та експертиз у сумі 28193,23 грн підлягає стягненню пропорційно розміру задоволених позовних вимогз КП «Балтська багатопрофільна лікарня» Балтської міської ради Одеської областіна користь [PERSON] . Стягнення витрат за діагностику виявлення несправностей задоволенню не підлягають, оскільки діагностика стосується побутової техніки, яка судом не відшкодовується на користь позивача, так як побутова техніка в акті обстеження технічного стану квартири взагалі не відображена. На підставі викладеного,

Outcome: partial