Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-29 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог \~ \~ \~ \~27.02.2023 позивач звернувся до Малинського районного суду Житомирської області з позовною заявою до відповідача про зняття арешту з нерухомого майна, в обґрунтування якої зазначив, що на підставі рішення виконавчого комітету Малинської міської ради від 09.09.2022 № 299 у порядку приватизації він набув право власності на квартиру [ADDRESS] , що підтверджено свідоцтвом № [NUMBER] про право власності на житло від 13.12.2022. Під час\~державної реєстрації\~права власності\~на квартиру\~була виявлена\~заборона відчуження\~об`єкта нерухомого\~майна,\~вчинена Радомишльською\~державною нотаріальною\~конторою 26.08.2004\~за реєстраційним\~номером обтяження\~1259011\~та 1259043.\~Згідно з\~інформацією з\~Єдиного реєстру\~заборон відчуження\~об`єктів нерухомого\~майна щодо\~об`єкта нерухомого\~майна від\~20.01.2023\~підставою обтяження\~за типом\~обтяження «арешт\~нерухомого майна»\~вказані: постанова\~АА9886651\~від 21.08.2004,\~постанова АА988298\~від 21.08.2004,\~заявником по\~яких є\~Відділ виконавчої\~служби,\~боржник (власник)\~ [PERSON] ; постанова АА988651 від 21.08.2004, відділом виконавчої служби, боржник (власник) [PERSON] . Позивач звернувся до Малинського ДВС із заявою про зняття арешту з нерухомого майна - квартири, яка належить йому на праві власності. У відповідь від Малинського відділу ДВС отримав листа від 22.12.2022 року № 29 020/19.9-30, в якому зазначено, що згідно з перевіркою даних автоматизованої системи виконавчих проваджень, в т.ч. спецрозділу, будь-яких виконавчих проваджень, відкритих по боржниках [PERSON] та [PERSON] , не виявлено; у Малинського відділу ДВС відсутні підстави для винесення постанови про зняття арешту з майна, оскільки державний виконавець може вчиняти будь-які дії виключно в межах того чи іншого виконавчого провадження. 23.01.2023 позивач повторно звернувся до Малинського відділу ДВС із заявою про надання інформації, у т.ч. із зазначенням стягувана, на користь якого були відкриті провадження. У відповідь від Малинського відділу ДВС отримав лист від 06.02.2023 № 3724/23.16, в якому також підтверджено про відсутність даних про вказані виконавчі провадження; зазначено, що відповідно до п. 3.19 Інструкції з діловодства в органах державної виконавчої служби строк зберігання переданих до архіву завершених виконавчих проваджень становить 3 роки, тому відсутня можливість надати інформацію, запитувану у зверненні. [PERSON] , яка проживала у квартирі [ADDRESS] разом з [PERSON] до 03.06.2004, була матір`ю позивача, що підтверджено свідоцтвом про народження, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. Згідно зі свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 08.10.2015 шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано 03.06.2004. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . Позивачу достовірно відомо, що матір мала заборгованість перед ДКП «Малинміськводоканал», з її пенсії певний час здійснювались відрахування. Будь-які підстави для продовження обтяження на майно відсутні, оскільки на примусовому виконанні відсутні будь-які виконавчі провадження. На підставі викладеного, позивач просить суд зняти арешт з нерухомого майна, що належить йому на праві власності. Процесуальні дії у справі Ухвалою від 28.02.2022 відкрито провадження у справі, визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 16.03.2022. Даною ухвалою встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву, витребувано докази. 21.03.2023 на виконання ухвали суду надійшли витребувані докази. Ухвалою від 24.04.2023 було закрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду на 12 годину 08.05.2023 року, яке в зв`язку з неявкою відповідача відкладено на 15 годину 30 хвилин 18.05.2023 та 15 годину 30 хвилин 30.05.2023. Позивач в судове засідання не з`явився, 05.04.2023 звернувся до суду із заявою, в якій просив проводити розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою місця реєстрації юридичної особи. Відзиву, заяв та клопотань до суду не надходило. Представник третьої\~особи у\~судове засідання\~не з`явився,\~03.05.2023\~від начальника\~Малинського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~Коростенському районі\~Житомирської області\~надійшла заява\~про розгляд\~справи без\~їхньої участі. У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням про поважність причин неявки, в порядку, визначеному статтею 280 ЦПК України, за відсутності заперечень позивача, суд постановив провести розгляд справи за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 223 ЦПК України. Суд, відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України розглядає справу у судовому засіданні за відсутності сторін без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Встановлені судом обставини. Згідно зі свідоцтвом № 164 про право власності на житло від 13.12.2022, на підставі рішення виконавчого комітету Малинської міської ради від 09.09.2022 № 299 у порядку приватизації [PERSON] набув право власності на квартиру [ADDRESS] (а.с.10). Згідно з інформацією з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 20.01.2023 підставою обтяження за типом обтяження «арешт нерухомого майна» вказані: постанова АА9886651 від 21.08.2004, постанова АА988298 від 21.08.2004, заявником по яких є Відділ виконавчої служби, боржник (власник) [PERSON] ; та [PERSON] (а.с.11-12). Відповідно до листа Малинського відділу ДВС від 22.12.2022 року № 29 020/19.9-30, наданого у відповідь на заяву [PERSON] від 01.11.2022, зазначено, що згідно з перевіркою даних автоматизованої системи виконавчих проваджень, в т.ч. спецрозділу, будь-яких виконавчих проваджень, відкритих по боржниках [PERSON] та [PERSON] , не виявлено; у Малинського відділу ДВС відсутні підстави для винесення постанови про зняття арешту з майна, оскільки державний виконавець може вчиняти будь-які дії виключно в межах виконавчого провадження (а.с.13-14). Листом від 06.02.2023 року № 3724/23.16 Малинський відділ ДВС підтвердив про відсутність даних про виконавчі провадження, оскільки строк зберігання переданих до архіву завершених виконавчих проваджень становить 3 роки (а.с.15-16). З постанов про арешт майна серії АА №988651 та №988298 від 21.08.2004 встановлено, що відповідно до виконавчого листа №2-401, виданого 04.06.2004 Малинським районним судом про стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь ДКП «Малинміськводоканал» боргу, на все майно, що належить [PERSON] та [PERSON] накладено арешт, в тому числі заборонено здійснювати відчуження квартири по [ADDRESS] (а.с.37-38). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом Між сторонами виник спір щодо зняття арешту з нерухомого майна. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до\~ст. 55 Конституції України\~та\~ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Способи захисту визначені\~ст. 16 ЦК України. Відповідно до\~ст.41 Конституції України\~передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно із ст.1 Першого Протоколу\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до\~ст.317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до\~ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1\~ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно із\~ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Вимоги позивача, що ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7\~ЦПК України\~є обов`язковою для суду. Відповідно до ч.ч. 1,2,3\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»\~особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. На сьогодні позивач, який є власником квартири за адресою: [ADDRESS] , має намір розпорядитися своєю власністю, через наявність арешту на квартиру, позбавлений на власний розсуд можливості це зробити. Відповідно до ч.2\~ст.50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до ч.ч . 1, 2, 3\~ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна, арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Згідно з п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 р. «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявленім вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо. Суд зауважує, що застосування арешту майна боржника, як обмежувальний захід, не повинен призводити до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що свідчить про необхідність його застосування виключно у випадках та за наявності підстав, визначених законом. Наявність протягом тривалого часу нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, а також за відсутності будь-яких відомостей стосовно рішення про стягнення виконавчого збору, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном. Виходячи з викладеного, на час звернення позивача до суду, за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушуються його право власності, внаслідок чого він позбавлений змоги реалізувати свої права та в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому позовні вимоги є законними та обґрунтованими. Розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд дійшов висновку про задоволення поданого позову. Розподіл судових витрат Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, який був ним сплачений при зверненні з позовом до суду.

Outcome: approved