Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-30 00:00:00

У липні 2022 року позивач звернувся до суду з позовом, який представник підтримав у судовому засіданні. Вимоги мотивує тим, що є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Поверхом вище розташована квартира відповідача, під номером [ADDRESS] . Під час активних бойових дій позивач виїхала за межі України і не проживала у квартирі з 10.03.2022 по 25.04.2022. Повернувшись до квартири, виявила факт її залиття, у результаті чого було пошкоджено натяжні стелі та меблі. Було складено акт про залиття. Ймовірність затоплення квартири позивача власниками інших квартир, окрім квартири відповідача, виключається. Позивач намагалась врегулювати спір у досудовому порядку, відповіді від відповідача не отримала. Відновлювальні роботи провела власними силами. Також зазначає, що протиправними діями відповідача їй заподіяна моральна шкода, яку оцінює у 10 000 грн. Уточнивши позовні вимоги, просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 57 695 грн. та моральну - в сумі 10 000 грн. У відзиві на позовну заяву відповідач проти позову заперечував, зазначивши, що суду не надано доказів, що залиття сталося саме з вини відповідача. Жодних ознак протікання у квартирі відповідача не було. Надані докази не підтверджують понесені витрати на ремонт пошкоджень внаслідок залиття. Щодо збільшених позовних вимог зазначив, що у первісно поданій заяві позивачем заявлено реальні збитки, які є значно меншими ніж ті, які зазначені у висновку експерта. Вимоги про відшкодування моральної шкоди позивачем не доведено. Просить відмовити у задоволенні позову. У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що у випадку протікання з вище розташованих квартир, які мають діагональне розташування відносно квартири позивача затоплення квартири позивача було б неможливим. За показаннями лічильників з квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] не витрачалась така кількість води, протікання якої могло б спричинити затоплення. Часу з моменту залиття до складання акту було достатньо для відповідача щоб прибрати воду та зробити ремонт у своїй квартирі. Стосовно збільшення позовних вимог зазначив, що первісно зазначена сума збитків не враховувала витрат по відновленню майна, значні витрати, які були понесені позивачем, неможливо підтвердити письмовими доказами. Зазначає, що у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Вина відповідача у затопленні квартири позивача безумовно доводиться. Просить позов задовольнити. Ухвалою суду від 18.07.2022 відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду. 23.08.2022 відкладено судове засідання у зв?язку з неявкою відповідача. 29.09.2022 відкладено судове засідання у зв?язку з відсутністю доказів належного повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи. Ухвалою суду від 30.11.2022 призначено по справі судову будівельно - технічну експертизу, у зв?язку з чим зупинено провадження у справі. Ухвалою суду від 29.12.2022 поновлено провадження. 18.01.2022 відкладено судове засідання за клопотанням представника відповідача. 09.02.2023 відкладено судове засідання за клопотанням представника позивача. 20.03.2023 судове засідання відкладено у зв?язку із викликом експерта.30.03.2023, 20.04.2023 оголошено перерву у зв?язку з викликом свідків та експерта. 05.05.2023 оголошено перерву у зв?язку із закінченням процесуального часу. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав із зазначених у заявах по суті підстав. У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позову з підстав, вказаних у відзиві. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає. Судом встановлено, що позивачка на момент виникнення спірних правовідносин була власником квартири по [ADDRESS] (а.с. 7). 11.05.2023 квартиру нею відчужено на підставі договору купівлі - продажу (а.с. 231-232). Відповідачка є власником квартири по [ADDRESS] (а.с. 8). Ця квартира розташована над квартирою позивача одним поверхом вище. Позивач зверталась до відповідача з питання добровільного відшкодування збитків внаслідок залиття в сумі 22 000 грн., докази надання відповіді на це звернення матеріали справи не містять (а.с. 10-12). 25.02.2022 комісією у складі голови та члена правління ОСББ «Інтер -1», а також мешканця будинку було складено акт про наслідки залиття. Відповідно до змісту цього акту на день обстеження комісія встановила: під час залиття в квартирі [ADDRESS] були пошкоджені натяжні стелі всіх приміщень крім балкону та частково пошкоджені меблі. В результаті обстеження вище розташованої квартири [ADDRESS] виявлено: наявність водяного теплого полу в робочому стані, який знаходиться під тиском на момент огляду, явні сліди вологості виявлені тільки в ванній кімнаті по полу. На лічильнику води кв. [ADDRESS] кількість використаної води визначена в розмірі 10м. кубічних. В суміжних з нею квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] показники лічильника води відповідають 1,9 м. куб. та 31 літру відповідно, корінні крани перебувають у закритому положенні. У зв?язку з тривалим часом відсутності мешканців квартири [ADDRESS] (з 10 березня по 25 квітня), яке було пов?язане з веденням бойових дій, встановити точну дату залиття квартири не є можливим. Були порушені норми технічної експлуатації будівель : не встановлено. Причино залиття квартири [ADDRESS] стало неналежне користування або аварія приладів подачі та циркуляції води мешканцями вище розташованих квартир у період з 10 березня по 25 квітня 2022 року. Актом визначено обсяг заподіяної шкоди. Акт підписаний членами комісії, [PERSON] , відповідач від підпису відмовився (а.с. 13). Платіжними дорученнями від 11.05.2022 позивачкою перераховано кошти в сумі 6700 грн .та 1300 грн. із призначенням платежу комплекс робіт по відновленню меблів (а.с. 14-15). Також за договором поставки та монтажу від 06.05.2022 [PERSON] було сплачено вартість робіт, пов?язаних із заміною натяжної стелі, на суму 14050 грн. (а.с. 16-17). Позивачем також надано фото пошкоджень, які спричинило залиття в її квартирі та фото лічильників води у її квартирі та квартирах сусідів, показники на яких відповідають тим, що вказані у акті про залиття (а.с. 23-38). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно - технічної експертизи №1636 від 29.12.2022, складеного судовим експертом Андрєєвим Л.Г., величина матеріального збитку, заподіяного в результаті залиття приміщень квартири [ADDRESS] , станом на грудень 2022 року складає 57 695 грн. (а.с. 105-133). Допитаний у судовому засіданні експерт пояснив, що зазначив у описовій частині висновку про те, що в результаті протікання води із вище розташованої квартири відбулося залиття житлових приміщень квартири [ADDRESS] , оскільки за характером пошкоджень залиття не могло відбутись з квартир, що розташовані з боку від квартири позивачки або знизу та навряд чи могло відбутись з квартир, що розташовані зверху по діагоналі від квартири позивачки. На запит представника відповідача ОСББ «Інтер - 1» листом від 28.01.2023 повідомило, що на кінець 2021 - початок 2022 року був випадок, що із вхідних дверей квартири [ADDRESS] дійсно було протікання води, яке було усунено силами мешканців квартири [ADDRESS] . Термін точного усунення протікання невідомий (а.с. 165). Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що є сусідом зі сторонами у справі. Його батько є власником квартири [ADDRESS] , у ній не було аварійних ситуацій. Під час складання акту надавав доступ до своєх квартири представникам комісії. Свідок [PERSON] , яка є головою ОСББ «Інтер - 1» пояснила, що брала участь у огляді квартир при залитті квартири позивачки. Спочатку було складено примірник, у якому було зазначено, що залиття відбулось із квартири відповідачки. Цей примірник вона відмовилась підписувати, оскільки при огляді квартири відповідачки не було виявлено ніяких пошкоджень або слідів наявності води. Потім було складено акт про залиття, який був підписаний усім складом комісії. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). У відповідності до положень ст.ст. 1166, 1167 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями, бездіяльністю немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. У п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення, а саме наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення. У пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31 березня 1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснено, що обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду. Судом встановлено та не спростовується сторонами, що у періоді березень - квітень 2022 року відбулося залиття квартири позивачки. Проте, комісією, яка здійснювала огляд об?єкта та складала акт про залиття не було встановлено особу, з вини якої сталося залиття квартири позивача, та його безпосередню причину, із зазначенням місця протікання. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може грунтуватись на припущеннях. Досліджені судом докази та пояснення свідків не дають підстав суду беззаперечно стверджувати, що залиття квартири позивача відбулось саме з квартири відповідача та неможливо встановити безпосередню причину такого залиття. Судом неодноразово було роз?яснено представникам сторін право на заявлення клопотання про призначення експертизи щодо причин та обставин залиття. Таким правом учасники справи не скористалися. За таких обставин, суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено наявності підстав для стягнення заподіяної їй майнової та моральної шкоди саме з відповідача. Суд вважає безпідставними доводи позивача щодо презумпції вини заподіювача шкоди у даній категорії справ. Позивачем не доведено, що заподіювачем шкоди є саме особа, до якої звернуті позовні вимоги, відтак, наявність чи відсутність вини відповідача у спірних правовідносинах не досліджується. Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог. У зв?язку з відмовою у задоволенні позову на підставі ст. 141 ЦПК України понесені позивачем судові витрати не розподіляються.

Outcome: dismissed