Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

В Рівненський міський суд Рівненської області з позовом до відділу державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Львів) про зняття обтяження з нерухомого майна звернувся [PERSON] , просить суд зняти обтяження, а саме арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 9143734; підстава обтяження: постанова про арешт майна, б/н, 05.10.2009, відділ ДВС Рівненського міського управління юстиції; об`єкт обтяження: невизначене майно, Все нерухоме майно; власник: [PERSON] , Причина відсутності коду: інша причина відсутності коду; обтяжувач: Відділ державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції, код: 35007146, 33000, Рівненська обл., м.Рівне, вул.Замкова, 22-а. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла його мама, [PERSON] , яка за свого життя, була власником, проживала та мала реєстрацію за адресою [ADDRESS] . У даній квартирі зареєстровані та проживають, як за життя мами, так і після її смерті він та його брат [PERSON] та являються єдиними спадкоємцями за законом до смерті мами. 01 лютого 2023 року вони звернулись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, після чого приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу Дядковою О.М. було заведено спадкову справу №6/2023 щодо майна [PERSON] , яка померла [INFO] та на час відкриття спадщини проживала за адресою [ADDRESS] . Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва з тих підстав, що на квартиру [ADDRESS] накладений арешт за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме 13.10.2009 року було накладено арешт нерухомого майна об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно, Власник: [PERSON] , реєстраційний номер обтяження: 9143734, на підставі постанови відділу ДВС Рівненського міського управління юстиції про арешт майна, б/н, 05.10.2009 р. Однак, як за життя його мами, так і на даний час заборгованості по сплаті комунальних послуг за квартиру [ADDRESS] не було і немає. Із пояснень представника відділу ДВС йому стало відомо, що у 2009 році при накладенні арешту на майно боржника державним виконавцем не перевірялися інші анкетні дані боржника (зокрема, число, місяць та рік народження, ідентифікаційний номер, місце реєстрації), а арешт накладався на майно всіх осіб, з аналогічним прізвищем, іменем та по батькові. Оскільки у позасудовому порядку вирішити питання про зняття арешту з майна не вдалось, він вимушений був звернутися з даним позовом до суду. Ухвалою суду від 21 квітня 2023 року позовну заяву позивача було залишено без руху та надано термін для усунення зазначених в ухвалі суду недоліків. 01 травня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі, перше судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 16 травня 2023 року з повідомленням (викликом) сторін. Надано сторонам строк для подання відзиву, відповіді та заперечень. 16 травня 2023 року задоволено клопотання представника відповідача відділу ДВС у місті Рівному Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Шупік К.В. та залучено ТзОВ «Рівнетеплоенерго» до участі у даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. В судовому засіданні 16 травня 2023 року позивач позовні вимоги підтримав. В судове засідання 25 травня 2023 року позивач не з`явився, однак подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, заявлені позовні вимоги повністю підтримує та просить суд їх задоволити з підстав, викладених у позовній заяві. В судовому засіданні представник відповідача з приводу заявлених позовних вимог пояснила, що стосовно матері позивача [PERSON] , що проживала в [ADDRESS] , як станом на день її смерті так і станом на даний час відсутні відкриті виконавчі провадження. Зняти арешт відділ державної виконавчої служби у місті Рівному Західного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Львів) не може, оскільки ч. 4,5 ст. 59 ЗУ «Про виконавче провадження» не передбачено такої підстави. Окрім того зазначила, що за даними, що містяться в Автоматизованій системі виконавчого провадження, встановлено, що на виконанні у Відділі перебувало виконавче провадження №23829490 про стягнення коштів з [PERSON] , місце проживання: [ADDRESS] . Інші дані, які б дали можливість ідентифікувати особу, в АСВП відсутні. Крім того в межах виконавчого провадження №23829490 арешт на майно [PERSON] накладався згідно з постановою від 01.02.2011. Відомості, згідно з якими можливо встановити підставу накладення арешту згідно з постановою №б/н від 05.10.2009 в Автоматизованій системі виконавчого провадження відсутні. В судовому засіданні представник третьої особи товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетеплоенерго» суду пояснила, що заборгованість за [PERSON] за адресою [ADDRESS] відсутня. ТОВ «Рівнетеплоенерго» надає послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання за адресою: [ADDRESS] з листопада 2009 року. За даною адресою на підприємстві відкрито особовий рахунок № [NUMBER] па [PERSON] по якому проводяться нарахування за надані послуги. Заборгованість по даному особовому рахунку відсутня. \~ \~ \~ \~ТОВ «Рівнетеплоенерго» не є правонаступником КТП РМР «Комуиенергія» у стягненні заборгованості за рішенням суду від 30 червня 2010року на суму 10 260,61 грн. Відповідно до витягу інформації по юридичній особі з YouControl, діяльність юридичної особи КТП РМР «Комуненергія» припинено у зв`язку з визнанням її банкрутом 14.09.2018 року. Заслухавши учасників судового процесу, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного. Частиною 4 статті 13 Конституції України визначено, що держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Статтею 41 Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Наведені положення кореспондуються із статтею 1 Першого Протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в якій передбачено, що кожна фізична або юридична особа мас право мирно володіти своїм майном. Право позивача на звернення до суду гарантоване ст. 4 ЦПК України, яка передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст.41\~Конституції України право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1 ст.317 ЦК України \~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має\~право\~вчиняти\~щодо свого\~майна\~будь-які\~дії,\~які\~не\~суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Держава не втручається у здійснення власником права власності. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Особливості здійснення права власності на культурні цінності встановлюються законом. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Так, до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати «законного очікування» фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішення «Рисовський проти України» (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так, в п.70 зазначеного рішення визначено «Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі. Коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Позивачка набула права власності на будинок правомірно, ніяким не оскаржене її право на мирне володіння майном є порушеним, через існування заборони на підставі архівного запису. Наявність арешту на майна за відсутності правових підстав для цього, порушує право приватної власності позивача, внаслідок чого не можливо оформити спадкове майно та в подальшому розпорядитися ним, на власний розсуд. Відповідно до роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби, позов про зняття арешту з мано може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника, арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до ч.1 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Відповідно до п.1 ч.2 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до ч.1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Відповідно до ч.2 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у\~частині шостій\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені\~пунктом 1-2\~розділу XIII\~"Прикінцеві\~та перехідні\~положення"\~цього Закону; 10) отримання виконавцем від Державного концерну "Укроборонпром", акціонерного товариства, створеного шляхом перетворення Державного концерну "Укроборонпром", державного унітарного підприємства, у тому числі казенного підприємства, яке є учасником Державного концерну "Укроборонпром" або на момент припинення Державного концерну "Укроборонпром" було його учасником, господарського товариства, визначеного\~частиною першою\~статті 1 Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності", звернення про зняття арешту в порядку, передбаченому\~статтею 11\~Закону України "Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності". Відповідно до ч.5 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідно до\~абз.2\~ч.3\~ст.26\~Закону України\~«Про державну\~реєстрацію речових\~прав на\~нерухоме майно\~та їх\~обтяжень» у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому\~пунктом 1\~частини сьомої статті 37 цього Закону, на підставі рішення Міністерства юстиції України, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування на підставі судового рішення документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, що мало наслідком державну реєстрацію набуття речових прав, обтяжень речових прав, відповідні права чи обтяження припиняються. У разі якщо в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, наявні відомості про речові права, обтяження речових прав, припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації, або якщо відповідним судовим рішенням також визнаються речові права, обтяження речових прав, одночасно з державною реєстрацією припинення речових прав чи обтяжень речових прав проводиться державна реєстрація набуття відповідних прав чи обтяжень. При цьому дата і час державної реєстрації набуття речових прав, обтяжень речових прав, що були припинені у зв`язку з проведенням відповідної державної реєстрації та наявні в Державному реєстрі прав, у тому числі в його невід`ємній архівній складовій частині, залишаються незмінними. Відповідно до п.1 ч.2 ст.27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі: 1) судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, що набрало законної сили. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] по 1/3 частки кожному на підставі свідоцтва про право на спадщину ВКА №190834 р №1-801/ 02.1.2007/ виданого Першою рівненською державною нотаріальною конторою, що підтверджується витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно №16245050, №16245227 та №16245133 виданих 11 жовтня 2007 року комунальним підприємством Рівненське міське бюро технічної інвентаризації, Витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі, а також свідоцтвами про право на спадщину за законом (зареєстрована в реєстрі за №1-801, 1-803, 1-805 від 2 жовтня 2007 року відповідно за кожним з співвласників). 02 грудня 2008 року [PERSON] , яка за свого життя, була співвласником вищезазначеної квартири померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть (повторне) серії [NUMBER] виданим 24 березня 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Рівненського міського управління юстиції. З листа приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Дядкової О.М. від 07.04.2023 №71/02-14 вбачається, що було заведено спадкову справу №6/2023 щодо майна [PERSON] , яка померла [INFO] та на час відкриття спадщини проживала за адресою [ADDRESS] та повідомлено, що з матеріалів спадкової справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] є єдиними спадкоємцями за законом до майна [PERSON] . Видача свідоцтва про право на спадщину на квартиру за номером [ADDRESS] нотаріусом не можлива у зв`язку з наявністю арешту за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а саме 13.10.2009 року було накладено арешт нерухомого майна об`єкт обтяження: невизначене майно, все нерухоме майно, Власник: [PERSON] , реєстраційний номер обтяження: 9143734, на підставі постанови відділу ДВС Рівненського міського управління юстиції про арешт майна, б/н, 05.10.2009 р., згідно рішення Рівненського міського суду від 30.06.2010 року по справі №2-5871/10. Роз`яснено, що для оформлення спадщини [PERSON] має право звернутися до суду щодо зняття відповідного арешту. З дослідженої Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта №328449624 від 07.04.2023 (отриманих приватним нотаріусом Дядковою О.М., Рівненський міський нотаріальний округ, Рівненська обл.) вбачається, що на належне майно фізичної особи [PERSON] (часткове співпадіння) накладено арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження: 9143734; підстава обтяження: постанова про арешт майна, б/н, 05.10.2009, відділ ДВС Рівненського міського управління юстиції; об`єкт обтяження: невизначене майно, Все нерухоме майно; власник: [PERSON] , Причина відсутності коду: інша причина відсутності коду; обтяжувач: Відділ державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції, код: 35007146, 33000, Рівненська обл., м.Рівне, вул.Замкова, 22-а, тел.63-40-93, 22-11-50; заявник: Відділ державної виконавчої служби Рівненського міського управління юстиції, код: 35007146, 33000, Рівненська обл., м.Рівне, вул.Замкова, 22-а. В судовому засіданні представник третьої особи ТзОВ «Рівнетеплоенерго» повідомила суд, що заборгованість за надані комунальні послуги з опалення та гарячого водопостачання за вказаною особою [PERSON] , яка була зареєстрована [ADDRESS] відсутня. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що на час звернення з позовною заявою до суду за наявності арешту (обтяження), накладеного на майно, порушуються права позивача, у зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved