Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-21 00:00:00

У квітні 2023 року Фастівська окружна прокуратура в інтересах Фастівської міської ради, Комунального некомерційного підприємства Фастівської міської ради «Фастівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON] (далі - відповідач), у якому просила суд стягнути з останнього на користь держави витрати на лікування потерпілого від злочину [PERSON] в сумі 1 489,00 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вироком Радомишельського районного суду Житомирської області від 16.06.2022 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України та призначено йому покарання у вигляді 5 років позбавлення волі. Під час розгляду кримінального провадження позовна заява про відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням не подавалася. [PERSON] після отримання тілесних ушкоджень перебував у неврологічному відділенні в КНП ФМР «Фастівська ЦРЛ» з 25.12.2021 по 27.12.2021. Згідно розрахунків, вартість лікування склала 1 489,00 грн. Кошти, витрачені на стаціонарне лікування на даний час не відшкодовано, а тому згідно ст. 1206 ЦК України підлягають відшкодуванню в примусовому порядку, що змушує позивача звернутись до суду з даним позовом. У судове засідання представники позивачів не з`явилися, представник Фастівської окружної прокуратури та представник Фастівської ЦРЛ подали заяву про розгляд справи у їх відсутність. Позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відзиву на позовну заяву не подавав. Конверт повернувся до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 20.04.2023 року відкрито провадження у справі, ухвалено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, виходячи з наступного. Статтею 131-1 Конституції України встановлено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація і порядок діяльності прокуратури визначається законом. Право на звернення прокурора або його заступника до суду передбачено ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 56 ЦПК України. Зокрема, згідно ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Крім того, як випливає із рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рп/99 (про представництво прокуратурою інтересів держави в суді) державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Враховуючи, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Частиною 3 вказаної статті Закону передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Як вбачається із умов Розділу І статуту Комунального некомерційного підприємства Фастівської міської ради «Фастівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування», вказане підприємство створене за рішенням Фастівської міської ради, яка є її засновником, підприємство знаходиться у комунальній власності Фастівської міської територіальної громади в особі Фастівської міської ради. У відповідності до п. 37 постанови Великої палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 вказано, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. У пункті 43 вказаної постанови зазначено, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Листами від 28.03.2023 року №57/1-1331вих-23 та №57/1-1333вих-23, керівник Фастівської окружної прокуратури повідомив Фастівському міському голові та Комунальному некомерційному підприємству Фастівської міської ради «Фастівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» про намір звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди (а.с. 29-30). Проте, ні Комунальним некомерційним підприємством Фастівської міської ради «Фастівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування», ні Фастівською міською радою не було подано позову про відшкодування шкоди, що має наслідок ненадходження коштів до бюджету держави. Беручи до уваги наведене, у Фастівської окружної прокуратури наявні підстави для представництва інтересів держави в особі Комунального некомерційного підприємства Фастівської міської ради «Фастівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» та Фастівської міської ради. Щодо обґрунтованості позовних вимог прокурора, слід зазначити наступне. Судом встановлено, що вироком Радомишльського районного суду Житомирської області від 16.06.2022 року (справа № 289/504/22) [PERSON] визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, та призначено йому покарання у виді 5 років позбавлення волі. На підставі ч. 1 ст. 71 КК України до призначеного покарання частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Коростишівського районного суду Житомирської області від 27 грудня 2018 року, та остаточно визначено [PERSON] покарання у виді 5 років 1 місяця позбавлення волі. Строк відбування покарання [PERSON] рахувати з моменту виконання вироку Коростишівського районного суду Житомирської області від 27 грудня 2018 року. Зараховано в строк відбуття покарання [PERSON] час його попереднього ув`язнення з 25.12.2021 по 09.02.2022 включно з розрахунку один день попереднього ув`язнення за один день позбавлення волі (а.с. 11-14). Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 29.09.2022 року вирок Радомишльського районного суду Житомирської області від 16.06.2022 у кримінальному провадженні № 12021111310002282 за ч.1 ст. 121 КК України щодо [PERSON] змінено в частині визначення дати початку строку відбування покарання. Визначено початок строку відбуття покарання [PERSON] з дня затримання за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення у даному кримінальному провадженні - з 25.12.2021. В решті вказаний вирок суду першої інстанції залишено без змін. Як вбачається із зазначеного вироку суду, 24.12.2021 близько 22 год. 30 хв. [PERSON] разом з [PERSON] перебували в приміщенні будинку за адресою: [ADDRESS] , де вживали алкогольні напої. В ході спільного розпиття алкогольних напоїв, при розмові, між [PERSON] та [PERSON] на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, пов`язаних з побутовими питаннями, відбувся конфлікт, під час якого у [PERSON] раптово виник злочинний, протиправний умисел направлений на спричинення [PERSON] тілесних ушкоджень, не маючи умислу на позбавлення його життя, шляхом нанесення останньому удару по голові обухом сокири. Надалі, реалізовуючи свій злочинний, протиправний умисел, [PERSON] , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, діючи умисно та свідомо,

Outcome: approved