Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

1.Позиції учасників справи, процесуальні дії Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня вступу рішення в законну силу. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина, що складається з квартири [ADDRESS] та земельної ділянки кадастровий номер 7124989000:02:003:1383, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Заповіт покійна за життя не складала, спадкоємцями по закону після померлої є позивач та її рідний брат - відповідач. Покійна мати сторін за життя мала хронічні захворювання, потребувала постійного догляду та лікування, який забезпечувала позивач. Значні витрати на лікування та догляд за матір`ю зумовили для позивача скрутне матеріальне становище, у зв`язку з чим вона була вимушена їхати за межі України з метою працевлаштування для можливості сплатити борги, що виникли через вказані вище обставини. 17.04.2016 позивач виїхала за кордон, [INFO] мати позивача померла. Позивач відправила кошти відповідачу, щоб той здійснив поховання матері, провів всі необхідні поминальні обіди і т.п. В серпні 2016 року позивач повернулась в Україну, відповідач почав говорити про те, що необхідно ділити майно, що залишилось після матері, і для цього йому необхідні всі документи. Запевняв позивача, що всі питання він вирішить самостійно, що її присутність при цьому не обов`язкова, оскільки позивач і надалі вимушена була їхати за кордон, щоб заробити кошти для сплати боргів. Всі правовстановлюючі документи на майно матері та ключі від квартири позивач передала своєму братові - відповідачу, який обіцяв, що в період відсутності позивача в Україні вирішить всі питання по спадщині. Весь час, спілкуючись з позивачем телефоном, відповідач запевняв останню, що все зроблено, спадкове майно ними успадковано в рівних частинах і після повернення позивача в Україну він надасть їй всі необхідні документи. Після повернення в Україну в 2019 році позивач мала проблеми зі здоров`ям, перебувала на стаціонарному лікуванні, при цьому відповідач запевняв останню, що з документами все добре, спадкове майно оформлено належним чином. В квітні 2022 року, у зв`язку із воєнним станом на території України, позивач попросила останнього, щоб він передав їй всі документи на належне їй спадкове майно. Відповідач відмовився надавати будь-які документи та вказав, що позивач може їх отримати в нотаріальній конторі, де була відкрита спадкова справа. 05.07.2022 позивач звернулась до Третьої Черкаської державної нотаріальної контори та 08.07.2022 отримала постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки 25.10.2016 видано свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я відповідача. Також позивач вказувала на порушення порядку вчинення нотаріальної дії, а саме: повідомлення про смерть [PERSON] , померлої [INFO] , не публікувались у регіональній пресі, нотаріусом не було вчинено жодних дій з метою розшуку інших спадкоємців за законом та встановлення кола спадкоємців. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 04.10.2022 відкрито загальне позовне провадження по даній справі. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 07.12.2022 витребувано з Третьої Черкаської державної нотаріальної контори належним чином завірену копію спадкової справи матері сторін по справі. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 15.03.2023 справу передано на розгляд до Черкаського районного суду Черкаської області. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 05.04.2023 справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 25.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явився, але надали до суду заяву про те, що підтримують позовні вимоги та просять суд їх задовольнити, а справу розглянути у їх відсутність. Відповідач та третя особа в судове засідання не з`явились, хоча про час та місце його проведення були повідомлені в установленому законом порядку, про що є відомості в матеріалах справи. Інших заяв, клопотань, пояснень по суті справи від учасників справи до суду не надходило. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 2. Обставини справи, зміст спірних правовідносин Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини. Із матеріалів справи встановлено що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . 25.10.2016 відповідачу державним нотаріусом Третьої черкаської державної нотаріальної контори Олексієнко К.П. по спадковій справі № 95/2016, зареєстроване в реєстрі за № 1-2413 видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яка складається з права власності на квартиру [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі Договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Романій Н.В. 25.02.2022 за реєстровим номером № 3655, зареєстрованого в комунальному підприємстві «Черкаське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» та записаного у реєстрову книгу за № 198 за реєстровим № 196. Квартира однокімнатна, загальною площею 34,7 кв.м., житловою площею -16,9 кв. м. Також 25.10.2016 відповідачу державним нотаріусом Третьої черкаської державної нотаріальної контори Олексієнко К.П. по спадковій справі № 95/2016, зареєстроване в реєстрі за № 1-2416 видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яка складається з права власності на земельну ділянку площею 0,1476 га кадастровий номер 7124989000:02:003:1383, що розташована за адресою: [ADDRESS] , цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), категорія земель: землі житлової та громадської забудови, яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Реєстраційною службою Черкаського районного управління юстиції Черкаської області 09.04.2014 та зареєстрованого в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно Реєстраційною службою Черкаського районного управління юстиції Черкаської області 08.04.2014, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 334840771249. Крім того, 25.10.2016 відповідачу державним нотаріусом Третьої черкаської державної нотаріальної контори Олексієнко К.П. по спадковій справі № 95/2016, зареєстроване в реєстрі за № 1-2419 видано свідоцтво про право на спадщину за законом, яка складається з права на грошові заощадження з належними відсотками та компенсаціями, що знаходяться в ТВБВ № 10023/044 філії Черкаського облуправління АТ «Ощадбанк» на поточному рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) на БПК пенсійній картці № [NUMBER] , на картковому рахунку під депозит № [NUMBER] , на загальну суму 12174, 81 грн., належність яких померлій підтверджується довідкою банку № 19.10.2016 № 46/1-09/140-1572. Постановою державного нотаріуса Третьої черкаської державної нотаріальної контори Олексієнко К.П. від 08.07.2022 № 597 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої матері. Як вбачається із копій закордонного паспорту номер [NUMBER] , позивач чотири рази поверталась в Україну після смерті матері, а саме: [INFO] , 15.07.2017, 23.07.2017, 13.11.2019. Також, позивачем до позовної заяви долучено копії результатів свого ультразвукового дослідження органів черевної порожнини від 10.07.2018. 3.Релевантні джерела права та акти їх застосування Відповідно до\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до\~ст.1222 ч.1 ЦК України\~спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини , а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.\~1220-1221,\~1223 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. В обох випадках спадкоємцями можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, і, крім того, юридичні особи та інші учасники цивільних відносин. Згідно із ст.\~ст. 1268-1270 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (\~ст. 1272 ЦК України). Пленум Верховного Суду України в п. 24\~постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, відповідно до правої позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 750/262/20 від 11.11.2020, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. 4.Оцінка доказів та аргументів сторін Суд зазначає, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, кінцево, дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, позивач, як спадкоємець за законом не зверталась до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказувала своє перебування за кордоном, перебування на стаціонарному лікуванні та введення її відповідачем в оману щодо прийняття нею спадщини. Разом з тим, судом встановлено, що з часу відкриття спадщини періодично поверталась в Україну, доказів перебування на стаціонарному лікуванні і тривалої хвороби, що створювали б істотні труднощі для прийняття спадщини, введення відповідачем її в оману, не надано. Також суд відхиляє посилання позивача щодо неналежного виконання своїх обов`язків нотаріусом щодо розшуку спадкоємця як підстави для задоволення позову, оскільки позивачу було відомо про\~смерть матері, тому здійснення нотаріусом оголошення у пресі не було б єдиним джерелом, із якого вона могла дізнатися про відкриття спадщини, що є важливим фактом та свідчить про недбале ставлення позивача до реалізації свого права. Крім того, суд вважає, що здійснення пошуку спадкоємця не є обов`язком нотаріуса. З огляду на вказане, суд приходить до висновку про відсутність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача для вчинення нею дій щодо подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті матері. 5.Розподіл судових витрат За правилами ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача. На підставі вище викладеного,

Outcome: dismissed