Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-22 00:00:00

23 лютого 2016 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , про стягнення суми. 26 лютого 2016 року Ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова Гайдук Л.П. позовну заяву було залишено без руху, позивачу було встановлено строк 5-ть днів з дня отримання позивачем ухвали для усунення недоліків. 21 квітня 2016 року ухвалою суду провадження у справі було відкрито та призначено розгляд. Згідно доповідної записки у справі від 02 березня 2017 року повноваження судді Дзержинського районного суду м. Харкова Гайдук Л.П. припинено, справу передано на новий автоматизований перерозподіл справ. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа передана для розгляду судді Дзержинського районного суду м. Харкова Руднєвої О.О. 20 березня 2017 року ухвалою суду цивільна справа прийнята до провадження суддею Дзержинського районного суду м. Харкова Руднєвою О.О. Згідно доповідної записки у справі від 20 грудня 2017 року суддю Дзержинського районного суду м. Харкова Руднєвою О.О. згідно рішення Вищої ради правосуддя звільнено на підставі її заяви про відставку. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т.В. 30 січня 2018 року згідно ухвали суду суд ухвалив провести заочний розгляд справи. 30 січня 2018 року заочним рішенням суду позовні вимоги позивача до відповідача судом задоволені у повному обсязі. 17 червня 2021 року відповідач подав до суду заяву про перегляд заочного рішення суду від 30.01.2018 року. 13 липня 2021 року ухвалою суду заяву відповідача про перегляд заочного рішення суду від 30.01.2018 року задоволено, рішення скасовано, справу призначено до розгляду. Позивач в обґрунтування своїх позовних вимог посилається на таке, що на підставі листа КП «ХТМ» №194 від 14.06.2016р. мешканцями 2-го під`їзду по [ADDRESS] було прийнято рішення про встановлення лічильника теплової енергії на під`їзді у співвідношенні 77% -за, 23% -у роздумах. Зроблено попередній кошторис на виконання цих робіт 15400,00 грн. (4 000грн - проект, 4 000грн - роботи, 1000грн - допоміжні матеріалі, 6400грн - вартість лічильника). Відповідальним за проектні, узгоджувальні та монтажні роботи протоколом загальних зборів мешканців 2-го під`їзду будинку [ADDRESS] від 15 серпня 2010 року було обрано [PERSON] . Згідно з документами, доданими до справи, розрахункова вартість робіт становила 15500,00 грн. і складалась від фінансової участі кожної квартири 2-го під`їзду в залежності від площі опалення, згідно з даними КП «ХТМ», а саме 1-кімнатна квартира-200,00грн., 2-кімнатна квартира-300,00грн., 3-кімнатна квартира-400,00грн., але фактична вартість склала 17053,21грн. Згідно з документами, доданими до справи, на встановлення лічильника тепла було зібрано 10300,00грн, решту коштів, в сумі 6753,21грн. позивач, як відповідальний за цю справу, згідно доручення загальних зборів, в різні часи сплатив зі своїх коштів, сподіваючись повернути їх після вводу лічильника тепла в експлуатацію за рахунок мешканців, які не сплатили своєчасно, оскільки загальними зборами було вирішено, що кожна квартира повинна прийняти участь в придбанні та вводі в експлуатацію лічильника тепла в межах її дольової участі. Дольова участь 3-кімнатної квартири [ADDRESS] загальною площею 62,9 кв.м. становила 400грн. У грудні 2014р. [PERSON] було надіслано досудове попередження про сплату ним частки коштів на встановлення лічильника тепла на пільгових умовах, а саме розрахункові 400грн. замість фактичних 448,19грн.,без урахування індексу інфляції і 3% річних, якщо сплата відбудеться в строк до кінця 2014р., але Відповідач не скористалась цією нагодою і продовжує користуватися послугами лічильника тепла без достатніх правових підстав, адже відокремити від лічильника тепла на під`їзді в багатоповерхових будинках радянських часів мешканців, не згодних з цим, неможливо. Протягом розгляду справи позивач неодноразово уточнював та збільшував позовні вимоги і просить суд стягнути на його користь з відповідача суму основної заборгованості 440,82 гривен, частку коштів від ефективності лічильника тепла 3278,63 гривен, інфляційні витрати 1896,65 гривен, три відсотки річних 306,57 гривен, банківській збір 20,00 гривен., а разом 6029,27 грн. та судові витрати 487,20 грн. Представник відповідача 26 липня 2021 року подав до суду заяву про застосування строку позовної давності та відзив на позовну заяву в якому зазначає, що матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, того факту, що між позивачем та відповідачам виникли зобов`язання, відповідач і позивач між собою ніяких письмових угод не укладали, як із іншими фізичними та юридичними особами, тому у відповідача не виникло ніяких зобов`язань щодо матеріальної участі відповідача щодо придбання лічильника обліку тепла, крім того матеріали справи не містять доказів того, що відповідач є співвласникам будь-якого майна разом з позивачем, так як і доказів набуття відповідачем разом з позивачем спільного майна за рахунок позивача, як і самого рішення загальних зборів усього будинку, обслуговування якого здійснюється Житлово-будівельним кооперативом «Резеда -7», так і мешканців 2-го під`їзду, оформленого належним чином, список осіб присутніх на загальних зборах відсутній, позивач звернувся за захистом своїх прав та інтересів поза строками позовної давності. Щодо позовних вимог позивача про стягнення з відповідача на користь позивача коштів від ефективності лічильника тепла, відповідач зазначив, що зниження вартості опалення є результатом неодноразових звернень відповідача до КП «ХТМ» зі скаргами, щодо неналежного надання послуг з теплопостачання, враховуючи наведене відповідач просить суд у задоволені позовних вимог позивача відмовити у повному обсязі. Позивачем 11 жовтня 2021 року подано до суду відповідь на відзив відповідача, в якому аргументи викладені відповідачем у відзиві заперечує та просить суд позовні вимоги задовольнити. Представник відповідача 04 листопада 2021 року подав до суду заперечення ідентичне відзиву. Позивач 20 лютого 2023 року подано до суду обґрунтування позовних вимог, про залучення в якості відповідача [PERSON] , оскільки відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Представник відповідача 04 квітня 2023 року подав до суду заперечення на обґрунтування позовних вимог позивача про зміну відповідача та зазначив, що відповідачі є неналежними відповідачами, оскільки обслуговування та управління будинком [ADDRESS] здійснюється Житлово-будівельним кооперативом «Резеда-7», усі накладні на придбання лічильника обліку тепла та матеріали для його встановлення та підключення виставлені ЖСК «Резеда-7» і позивач сплачуючи рахунки за ЖБК «Резеда-7», якщо його на це уповноважили, набув право звернутися з позовом саме до ЖБК «Резеда-7». Відповідачка [PERSON] повідомила суд, що власник квартири [ADDRESS] за вказаною адресою - [PERSON] помер [INFO] , надано відповідна копія свідоцтва про смерть. 23 травня 2023 року позивач подав до суду пояснення до позовної заяви ідентичні попереднім та заяву в якій визначився, що відповідачем за цим позовом є [PERSON] . Представник позивача адвокат Кайданнік Д.А. у судовому засіданні надав до пояснення ідентичні зазначеним у відзиві та запереченнях. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, та заперечення проти позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, із наступного. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їхнього порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у статті 16 ЦК України. Разом з тим, однією із засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 1 ст. 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. У відповідності до положень ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно положень ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Звертаючись до суду з позовом, саме на позивача покладається обов`язок з доведення належними, допустимими та достатніми доказами своїх позовних вимог з посиланням на матеріально-правову підставу своїх вимог. Згідно протоколу «Общего собрания жильцов 2-го подъезда д. 72Б по [ADDRESS] августа 2010 г., слушался вопрос обоснованости эффективности установки на 2-й подъезд отдельного счетчика учета тепла, определили назначить инициативную группу в количестве 2-х человек [PERSON] и [PERSON] , которые выполнят поквартирный обход жильцов 2-го подъезда с 49 по 96 квартиру с целью согласования мнения об установлении отдельно от дома на 2-й подъезд счетчика учета тепла, при согласии более 50% жильцов данных квартир выполнить работы по проектированию и установке теплового счетчика на рамке 2-го подъезда до начала отопительного сезона 2010-2011 г.г. На сборах присутствовали 12-ть жильцов 2-го подъезда, 5-ть жильцов других подъездов, председатель собрания [PERSON] (кв. 71), члены: [PERSON] (кв. 69) та [PERSON] (кв. 53)». Список осіб присутніх на зборах поіменно з належністю до квартири будинку з їх підписом відсутній (арк.с.33). Відповідно до видаткової накладеної № РН-0000054 від 10 листопада 2010 року одержувачем та платником лічильника теплової енергії є ЖК « Резеда7». Відповідно до видаткових накладних № РН-0000051 від 08 жовтня 2010 року та № РН-0000056 від 10 листопада 2010 року одержувачем та платником за придбання технічних приладі для установки лічильника є ЖСК « Резеда7». Згідно з документами, доданими до справи, розрахункова вартість робіт становила 15500,00 грн. і складалась від фінансової участі кожної квартири 2-го під`їзду в залежності від площі опалення, згідно з даними КП «ХТМ», а саме 1-кімнатна квартира-200,00грн., 2-кімнатна квартира-300,00грн.,3-кімнатна квартира-400,00грн., але фактична вартість склала 17053,21грн. Згідно з документами, доданими до справи, на встановлення лічильника тепла було зібрано 10300,00грн. (журнал оплати за установку счетчика тепла под. [ADDRESS] ), решту коштів, в сумі 6753,21грн. позивач в різні часи сплатив зі своїх коштів, сподіваючись повернути їх після вводу лічильника тепла в експлуатацію за рахунок мешканців, які не сплатили своєчасно, Дольова участь відповідача - 3-кімнатної квартири [ADDRESS] загальною площею 62,9кв.м. становила 400грн. Між тим, матеріали справи не містять доказів, що відповідач є співвласником будь-якого майна разом з позивачем, в тому числі і лічильника тепла, як і не містить доказів, що між відповідачем та позивачем виникли зобов`язання щодо матеріальної участі відповідача у придбані лічильника тепла, позивачем не надано доказів безпідставного набуття майна відповідачем за його рахунок, позивачем не надано до суду документи що уповноважують його сплачувати рахунки замість ЖСК «Резеда-7», протокол загальних зборів від 15.08.2010 року не містить список осіб, що приймали участь у зборах. Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів факту сплати позивачем саме за відповідача коштів, за стягненням яких він звернувся до суду. Власне тому, між позивачем та відповідачем не виникли цивільно правові відносини щодо оплати, чи у подальшому стягнення сум, за придбаний лічильник тепла. Крім того суд ураховує той факт, що позивач звернувся до суду за захистом своїх інтересів та прав поза строком позовної давності, оскільки позов позивачем пред`явлено 23 лютого 2016 р., а спір виник починаючи 10 листопада 2010 р., з моменту встановлення лічильника обліку тепла, тобто позивач звернувся до суду через 5-ть років і 3 місяці. Згідно ст. 256 Цивільно-процесуального кодексу України(далі - ЦПК України): позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч.4. ст. 267 ЦК України). Дослідивши докази по справі в їх сукупності суд приходить до висновку, що позовні вимоги недоведені, необґрунтовані та не підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: dismissed