Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , у якому, з урахуванням поданої заяви про зменшення позовних вимог, просить стягнути з відповідача в її користь 22 837 грн. 30 коп. заподіяних збитків, завданої залиттям квартири. Судові витрати у даній справі покласти на відповідача. В обґрунтування заявлених вимог позивач вказує на те, що їй, на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Відповідач, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище, над квартирою [PERSON] 27 вересня 2020 року з вини відповідача було спричинено затоплення квартири [PERSON] , внаслідок чого у її квартирі утворились жовті плями від води на стелі, замокли та розшарувались навісні тумби дороговартісної кухонної стінки, намокло та набухто паркетне покриття підлоги на кухні. За висновком комісійно складеного акту від 28.09.2020 року, причиною залиття квартири гарячою водою є аварія у квартирі [ADDRESS] , яка розміщена вище поверхом, а саме: тріснув шланг гарячого водопостачання під мийкою. У добровільному порядку [PERSON] заподіяна шкода не відшкодована. З урахуванням наведеного, просить суд із урахуванням поданої заяви про зменшення позовних вимог стягнути із відповідача на користь позивача 22 873,30 грн. заподіяних збитків, завданих залиттям квартири, а також судові витрати. Від відповідача [PERSON] в суд надійшов відзив, у якому відповідач позов не визнала, оскільки вважає, що позов не підлягає до задоволення, оскільки обставини зазначені у ньому, не відповідають дійсності. Зазначає, що при матеріалах справи не міститься підтверджень про заподіяння шкоди [PERSON] , а також доказів, які б підтверджували в якому саме розмірі понесено [PERSON] витрати на відновлювальний ремонт її квартири. Вважає, що відповідачем не надано підтвердження того, що вказана матеріальна шкода перебуває в причинно-наслідковому зв`язку із тріснутим на кухні під мийкою шлангом гарячого постачання. Крім того, в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б підтверджували звернення [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди. Відповідач вважає, що Акт від 28.09.2020 року, складений комісією у складі представників ДП «Люкс-Житло» ПП «Люкс», наданий позивачем, як доказ заподіяння матеріальної шкоди, не відповідає вимогам, викладеним у Правилах утримання жилих будинків прибудинкових територій, які затверджені Державним комітетом України з питань житлі комунального господарства наказом № 76 від 17.05.2005 р., а тому є недопустимим доказом. Такий висновок, зазначений у акті, відповідач вважає безпідставним з огляду на наступне: - доказової інформації того, що причиною підтоплення стало несправність шлангу гарячого водопостачання, який тріснув на кухні під мийкою, у кв. [ADDRESS] , є невірним, оскільки, ні [PERSON] , ні комісія, яка складала відповідний акт - не побували у квартирі [ADDRESS] ; - згідно відомостей, зазначених у акті, невідомо з якої саме квартири відбулося затоплення, та чи з квартири взагалі, адже всі комунікації в переважній більшості, проходять у стінах будинку, а квартира, яку затоплено знаходиться на першому поверсі 10-ти поверхового будинку (тобто, над квартирою, яку затоплено є ще 9 квартир); сама [PERSON] , яка мешкає у квартирі [ADDRESS] , не була присутня при складанні акту; під час складання акту не оглянуто квартиру відповідача, не залучено слюсаря-сантехніка, який міг би описати, що стало причиною залиття (причина затоплення на думку відповідача є вигаданою). Таким чином, виходячи з того, що у квартирі за адресою: [ADDRESS] , жодних обстежень 28.09.2020 проведено не було, вважають, що саме такий висновок викладений в Акті від 28.09.2020 не може служити належним та достатнім доказом. Відповідач також вважає, що на підтвердження позовних вимог позивач повинен надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття її квартири, зокрема комісійний акт, який повинен бути складено із додержанням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та яким би було зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження, висновок відповідної експертизи щодо встановлення причин залиття. Крім того, вважає, що позивачем не надано доказів того, що відповідач у справі є власником квартири, із якої відбулось залиття та що залиття сталося з вини мешканців саме цієї квартири. В акті від 28.09.2020 року не зазначено жодної орієнтовної вартості завданих збитків внаслідок затоплення. Докази про те, які ремонтні роботи слід провести (чи вже проведено) після затоплення квартири, спричиненої саме з вини [PERSON] та їх вартість, суду не надані, заявлена позивачем первісна сума завданих збитків є необґрунтованою та не підтвердженою жодними належними, допустимими та достовірними доказами, а тому до задоволення не підлягає. Позивач [PERSON] та її представник відповіді на відзив не подавала. Ухвалою суду від 16.12.2020 року відкрито провадження у даній справі та постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження. 07.06.2021 року у даній справі ухвалено заочне рішення, яке в подальшому ухвалою суду від 13.05.2022 року скасоване за заявою представника відповідача. Ухвалою суду від 27 липня 2022 року за клопотанням представника позивача у даній справі призначено комплексну будівельно - технічну та економічну експертизу, провадження у справі зупинено. 26.12.2022 року ухвалою у даній справі провадження у даній справі поновлено. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 06 лютого 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат Бочан І.П. в уточнені позовні вимоги з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог підтримав та просить суд їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Строцень Т.Р. в судовому засіданні позовних вимог не визнав, у задоволенні позову просить відмовити, з мотивів, викладених у відзиві на позовну заяву. Також подавши клопотання просить акт від 28.09.2020 року, складений комісією у складі представників ДП «Люкс-Житло» ПП «Люкс», наданий позивачем визнати недопустимим доказом. Дослідивши та оцінивши зібрані у справі докази суд встановив наступні обставини. Згідно реєстраційного посвідчення, виданого 20 лютого 1998 р. Тернопільським міським бюро технічної інвентаризації, квартира [ADDRESS] зареєстрована за [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу квартири. Відповідач [PERSON] зареєстрована та проживає у квартирі [ADDRESS] , що визнається та не заперечується її представником, а також самим відповідачем та підтверджується копією наданого нею паспорта громадянина України серії [NUMBER] . Комісією ДП «Люкс-житло» ПП «Люкс» у складі її представників - інженера [PERSON] , майстрів дільниць [PERSON] , [PERSON] складено акт від 28.09.2020 року, у якому зазначено, що ними проведено обстеження квартири [ADDRESS] на предмет залиття із квартири [ADDRESS] , розташованої поверхом вище, яке сталось 27 вересня 2020 року. При обстеженні виявлено жовті плями від води на стелі в кухні у розмірі 0,90 м.х0,60 м., замокли та розшарувалися навісні тумби кухонної стінки - 4 шт., намокло та набухло покриття підлоги на кухні у розмірі 1,0м х 1,0м біля барної стійки. Причиною залиття квартири [ADDRESS] , є аварія у квартирі [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище, а саме тріснув шланг на кухні гарячого водопостачання під мийкою. Мешканцями квартири [ADDRESS] недолік усунуто самостійно. Обставини зазначені у вказаному акті в судовому засіданні підтвердила наданими поясненнями свідок [PERSON] , яка пояснила, що до ДП «Люкс-житло» ПП «Люкс» у вересні 2020 року зателефонувала [PERSON] мешканка квартири [ADDRESS] , повідомивши, що її квартиру 27.09.2020 року затопили мешканці, що мешкають поверхом вище. Прийшовши комісією 28.09.2020 року у складі представників ДП «Люкс-житло» ПП «Люкс» - інженера [PERSON] , майстра дільниці [PERSON] , а також її, ними було складено акт від 28.09.2020 року, у якому зафіксовано наслідки пошкодження майна квартири [ADDRESS] внаслідок її затоплення. Також, комісія заходила у квартиру [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище та з якої відбулось затоплення, встановивши, що причиною затоплення був пошкоджений шланг гарячої води. Підтвердила обставини, відображені у складеному комісійному акті від 28.09.2020 року. Згідно із Висновком експерта, складеного за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи №628/22-22 від 16.12.2022 року, проведене обстеження приміщень квартири [ADDRESS] та фотографії стану приміщень квартири в момент огляду, вказує на те, що пошкодження опоряджувальних покриттів квартири [ADDRESS] , характер і місце їх розташування могли утворитися внаслідок залиття водою з квартири поверхом вище. При огляді приміщень квартири [ADDRESS] , експертом встановлено наступні пошкодження опоряджувальних покриттів приміщень, які були затопленні гарячою водою з квартири [ADDRESS] , розташованої поверхом вище: кімната, площею 10,2 кв.м.:стіни - на поверхні стін плями, тріщини та відставання фарби; вбудована шафа площею 1,0 кв.м.: стіни - потемніння вапна та плями на стінах; стеля - на поверхні стелі плями та потемніння вапна; кухня, площею 24,7 кв.м.: стеля - на поверхні стелі плями та потемніння фарби, тріщини по фарбі та відставання фарби від поверхні, стіни - на поверхні стіни плями на шпалерах, підлога - паркет, який згідно акту від 28.09.2020 здувся та відстав від стяжки, на день дослідження перестелений, пошліфований і полакований. Вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню технічного стану приміщень квартири [ADDRESS] , включаючи вартість будівельних матеріалів, станом на день дослідження, згідно розрахунку вартості будівельних робіт, становить 22 837,30 грн. Вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню технічного стану приміщень квартири [ADDRESS] , є матеріальною шкодою, заподіяною власнику квартири. Допитаний в судовому засіданні експерт [PERSON] суду підтвердив складений ним висновок за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи №628/22-22 від 16.12.2022 року, зазначивши, що він проводив огляд квартири [ADDRESS] в присутності сторін на їх представників, за результатами якого експертом встановлено наступні пошкодження опоряджувальних покриттів приміщень, які були затопленні гарячою водою з квартири [ADDRESS] , розташованої поверхом вище: кімната, площею 10,2 кв.м.:стіни - на поверхні стін плями, тріщини та відставання фарби; вбудована шафа площею 1,0 кв.м.: стіни - потемніння вапна та плями на стінах; стеля - на поверхні стелі плями та потемніння вапна; кухня, площею 24,7 кв.м.: стеля - на поверхні стелі плями та потемніння фарби, тріщини по фарбі та відставання фарби від поверхні, стіни - на поверхні стіни плями на шпалерах, підлога - паркет, який згідно акту від 28.09.2020 здувся та відстав від стяжки, на день дослідження перестелений, пошліфований і полакований. Також, як вбачається з інформації, наданої відділом ДВС у місті Тернополі Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) від 04.04.2022 року №40/-211/07, зазначеним відділом проінформовано щодо суми коштів, яку було стягнуто із [PERSON] на користь стягувача [PERSON] згідно резолютивної частини виконавчого листа №607/20680/20 від 15.07.2021 року, виданого на підставі заочного рішення Тернопільського міськрайонного суду від 07.06.2021 року, державним виконавцем з боржника стягнуто 16 681,06 грн. Частиною 3 статті 386 ЦК України, передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.177 ЖК України, громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку та прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою КМ України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» №572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Форма цього акта встановлена в додатку 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Тобто, в акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду. Зазначена правова позиція знайшла своє відображення у постанові ВС від 11 грудня 2018 року у справі №759/4781/16ц. Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньо квартирних мереж водопостачання є обов`язком власника квартири, що передбаченого п.7 вищенаведених Правил, ст.151 ЖК України. Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до ч.2 статті 22 ЦК України, збитками є: 1)втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2)доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки ч.1 визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто, порушення цивільного права , яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ст.1166 ЦК України). Згідно ч.2 ст.1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.2 Постанови № 6 від 27 березня 1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди", розглядаючи спори про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. У відповідності до ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд оцінивши та дослідивши докази надані сторонами, а також матеріали справи, вважає, що позов [PERSON] до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих внаслідок затоплення квартири слідзадовольнити, стягнувши із відповідача на користь позивача 22 837 грн.. 30 коп. на відшкодування збитків, завданих затопленням квартири. При цьому, задовольняючи позову, суд зазначає, що позивачем у підтвердження своїх позовних вимог, а саме факту затоплення належної їй квартири [ADDRESS] мешканцями квартири [ADDRESS] зазначеного будинку, яке відбулось 27.09.2020 року надано належно складений комісією у складі представників ДП «Люкс Житло» ПП «Люкс» акт затоплення квартири, я як того вимагає п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. При цьому, у зазначеному письмовому доказі зафіксовано дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири; квартиру, з якої сталося залиття; характер залиття та його причини; обсяг пошкодженого залиттям майна; висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Обставини зазначені у вказаному акті було підтверджено у судовому засіданні показаннями свідка [PERSON] , яка входила до складу зазначеної комісії. Відтак, суд вважає зазначений акт належним та допустимим доказом, та при його оцінці, відхиляє клопотання представника відповідача про визнання його недопустимим. При цьому, суд зазначає, що вказаним письмовим доказом зафіксовано факт залиття квартири позивача та його причини, а також зазначено квартиру, з якої відбулось затоплення, мешканці якої є відповідальні за спричинену шкоду.Також, при вирішенні позову, визначаючи розмір заподіяної шкоди позивачу суд бере до уваги висновок експерта, яким встановлено вартість ремонтно-будівельних робіт по відновленню технічного стану приміщень квартири [ADDRESS] , складеного за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи №628/22-22 від 16.12.2022 року, який підтримано у судовому засіданні самим експертом [PERSON] , відповідно до якого експертом було проведене обстеження приміщень квартири [ADDRESS] та встановлено пошкодження опоряджувальних покриттів приміщень, які були затопленні гарячою водою з квартири [ADDRESS] , а саме поверхні стін та стелі, а також підлоги на якій паркет на день дослідження був перестелений, внаслідок пошкодження його водою про що відображено представниками комісії у наведеному вище акті від 28.09.2020 року. Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що як вбачається з інформації, наданої відділом ДВС у місті Тернополі Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Івано-Франківськ) від 04.04.2022 року №40/-211/07, зазначеним відділом проінформовано щодо суми коштів, яку було стягнуто із [PERSON] на користь стягувача [PERSON] згідно резолютивної частини виконавчого листа №607/20680/20 від 15.07.2021 року, виданого на підставі заочного рішення Тернопільського міськрайонного суду від 07.06.2021 року, державним виконавцем з боржника уже стягнуто 16 681,06 грн., відтак, зазначені обставини слід врахувати при виконанні даного судового рішення. Згідно з вимогами ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи належать, у тому числі, витрати, пов`язані із проведенням експертизи. Згідно наявної при матеріалах справи Квитанції №26 від 02.12.2022 р. позивачем [PERSON] оплачено Київському НДІСЕ 5 285,60 грн. за проведення судової будівельно-технічної експертизи, які також слід стягнути з [PERSON] в користь позивача. Крім того, в силу вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі наведеного,

Outcome: approved