Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовною заявою до [PERSON] , у якій просить розірвати шлюб, зареєстрований 24.04.2015 у Виконавчому комітеті Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області, актовий запис № 22, мають троє дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] і [PERSON] , [INFO] . Позовні вимоги мотивує тим, що стосунки, які склались між ними, перешкоджають їхньому подальшому спільному проживанню, оскільки у них різні погляди на життя та виховання дітей, з цього приводу не могли знайти взаєморозуміння, тому наприкінці 2022 року припинили подружні стосунки, з цього часу разом не проживають, спільного господарства не ведуть, відновлювати їх позивачка не бажає, не цікавляться життям одне одного. Вказала, що збереження шлюбу суперечитиме її інтересам, просить строк на примирення не надавати та задовольнити її позов. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, подала до суду письмову заяву, в якій позов підтримала, просила розглянути справу за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечила (а.с. 20). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, у тому числі, в порядку ст. 128 ЦПК України, через публікацію оголошення на веб-сайті судової влади України, причини неявки суд не повідомив (а.с. 24, 25). Відповідно до ст. 128 ЦПК України\~судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Судова повістка про виклик в судові засідання, призначені на 10.04.2023 та на 16.05.2023, які направлялися на адресу відповідача, повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. До такого висновку дійшов Верховний Суд у Постанові від 10.05.2023 року в справі № 755/17944/18. Крім того, на сайті «Судової влади»: Городоцький районний суд Львівської області у розділі «громадянам», в якому є список справ призначених до розгляду, було розміщено інформацію про час та дату усіх судових засідань у цій справі. З огляду на те, що [PERSON] був обізнаним про наявність в Городоцькому районному суді Львівської області справи за позовом [PERSON] до нього про розірвання шлюбу, вважаю за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, за відсутності заперечень позивача, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 3 ст.\~211\~ЦПК України суд ухвалив розглядати справу без участі сторін. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи здійснюється у їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, заяву позивачки, суд приходить переконання про задоволення позову. Відповідно до положень ч. 2 ст.\~112\~СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей. З матеріалів справи, долучених до справи свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] та копій свідоцтв про народження серія [NUMBER] , серія [NUMBER] і серія [NUMBER] вбачається, що сторони 24.04.2015 у Виконавчому комітеті Ходорівської міської ради Жидачівського району Львівської області, актовий запис № 22, мають троє дітей - [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] і [PERSON] , [INFO] , з кінця 2022 року не підтримують подружніх стосунків, не ведуть спільного господарства, позивачка втратила до чоловіка почуття любові та поваги, збереження шлюбу суперечить її інтересам, наполягає на розірванні шлюбу, відповідач обґрунтованого заперечення на позову суду не надав, а тому згідно ст.112\~Сімейного кодексу\~України є всі підстави для розірвання шлюбу. Відповідно до\~ст. 24 Сімейного Кодексу України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, які знайшли своє підтвердження у процесі розгляду справи, причиною розірвання шлюбу є відсутність бажання у сторін будувати у подальшому сімейні відносини, внаслідок чого вони не підтримують подружніх відносин, тому, враховуючи наведене та інші фактичні взаємини подружжя [PERSON] , положення ст. 24 СК України, згідно якої примушування до шлюбу не допускається, суд приходить переконання, що шлюб між ними є формальним і розриває такий. За змістом ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідно до ч. 1 ст. 15\~ЗУ "Про\~державну реєстрацію\~актів цивільного\~стану" державна реєстрація розірвання шлюбу проводиться відповідними органами держаної реєстрації актів цивільного стану у встановлених законом випадках. За положенням ч. 6 ст. 15 цього Закону, той з подружжя, який бажає відновити своє дошлюбне прізвище, повинен заявити про це в органи держаної реєстрації акту цивільного стану під час держаної реєстрації розірвання шлюбу. Зі змісту ч. 8 ст. 294\~ЦПК України вбачається, що вимога про вибір прізвища, тобто його зміну, вирішується судом виключно у справах окремого провадження, тобто при відсутності спору між сторонами щодо розірвання шлюбу, що передбачено ч. 3ст. 293\~ЦПК України. Позивачкою [PERSON] заявлено вимогу про відновлення дошлюбного прізвища у справі, що розглядається в порядку позовного провадження. За положеннями ч. 1 ст. 2\~ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. З огляду на те, що законодавством при розгляді цивільних справ у позовному провадженні про розірвання шлюбу не передбачено вирішення питань, що стосується зміни прізвища особи, яка бере участь у справі, на її вимогу, окрім справ, що розглядаються у порядку окремого провадження, а позивачкою не доведено факту порушення її прав у зв`язку з необхідністю відновлення її дошлюбного прізвища « [PERSON] », суд вважає, що вимоги позивачки в частині відновлення її дошлюбного прізвища є передчасними, та тому в їх задоволенні відмовляє. Згідно ст. 141 ЦПК України\~суд стягує з відповідача в користь позивачки 1073 грн. 60 коп. судового збору.

Outcome: partial