Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-16 00:00:00

18 листопада 2021 року позивач звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з онукою та визначення способів участі у вихованні та спілкуванні з онукою. З урахуванням уточнених позовних вимог просить суд: зобов`язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] в спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] ; визначити способи участі [PERSON] у спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] , шляхом встановлення зустрічей з дитиною наступним чином: 1) щотижнево з 15.00 суботи по 11.00 неділі; 2) щороку протягом чотирьох тижнів під час літніх канікул, а саме з 01 липня по 15 липня та з 01 серпня по 15 серпня з правом виїзду за межі Києва; 3) щороку протягом одного тижня під час зимових канікул; 4) щороку в День народження дитини, на Новий рік, Різдво, Великдень, Свято Покрови - з 14.00 до 16.00, а також щорічно 29 січня - з 13.00 до 18.00; визначити місце передачі і повернення дитини [PERSON] за місцем проживання онука [PERSON] , [INFO] у квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що батьками дитини є його син [PERSON] та [PERSON] , які перебували у зареєстрованому шлюбі, у якому народився син - [PERSON] , [INFO] . 03 лютого 2020 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, однак, між батьками дитини був укладений договір про участь у виховані дитини, за умовами якого дитина залишилась проживати з матір`ю, а батько сплачує аліменти у розмірі 2500 доларів США. На даний час дитина - [PERSON] проживає разом з матір`ю за адресою: [ADDRESS] , яка у свою чергу внаслідок неприязних стосунків до колишнього чоловіка [PERSON] , свідомо перешкоджає спілкуванню дідуся з онуком, у будь-який спосіб уникає можливості зустрічатися з дитиною, брати участь у її вихованні та розвитку. Через постійні перешкоди та неможливість спілкуватися з онуком, дідусь [PERSON] вимушений був звернутися до відповідача з письмовою, нотаріально посвідченою заявою, в якій просив з урахуванням звичного режиму дня та відпочинку дитини погодити наступний графік спілкування: щотижнево з 15.00 суботи по 11.00 неділі; щороку протягом чотирьох тижнів під час літніх канікул, а саме з 01 липня по 15 липня та з 01 серпня по 15 серпня з правом виїзду за межі Києва; щороку протягом одного тижня під час зимових канікул; щороку в День народження дитини, на Новий рік, Різдво, Великдень, Свято Покрови - з 14.00 до 16.00, а також щорічно 29 січня - з 13.00 до 18.00. Однак, відповідач від погодження графіку спілкування з онуком фактично відмовилася. Всі повторні заяви [PERSON] відповідач також залишила без відповіді. На усні звернення відповідач давно перестала реагувати та заблокувала позивача у всіх засобах зв`язку. Оскільки добровільно погодити умови участі у вихованні онука не вдається, позивач вимушений звернутися до суду з вищевказаним позовом до суду. Заочним рішенням Подільського районного суду м. Києва від 14.12.2022 позовні вимоги було задоволено. 23 січня 2023 року відповідачем подано заяву про перегляд заочного рішення. 23 січня 2023 року згідно протоколу розподілу справи між суддями у неавтоматичному режимі заяву передано на розгляд головуючому судді А.М.Анохіну. 05 квітня 2023 року до суду службою у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації було надано висновок щодо способів участі у вихованні та спілкуванні. Ухвалою Подільського районного суду м. Києві від 05.04.2023 заочне рішення від 14.12.2022 було скасовано та справу призначено до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. 05 квітня 2023 року згідно протоколу розподілу справи між суддями у неавтоматичному режимі справу передано на розгляд головуючому судді А.М.Анохіну. 25 квітня 2023 року до суду відповідачем подано відзив на позовну заяву. Заперечуючи проти задоволення позовних вимог зазначає, що з моменту припинення спільного проживання з колишнім чоловіком [PERSON] позивач та його син періодично бачилися із неповнолітнім сином [PERSON] . Ніяких суперечок з цього приводу між сторонам не виникало. Дем`ян жодного разу не проводив час з дідом без батька та матері. На даний час дитина сама не виявляє бажання спілкуватися із дідом, тому що декілька разів був свідком неприємних ситуацій з позивачем. Зазначає, що дитина живе згідно графіку, який ретельно підібраний та балансує між розвитком та відпочинком. З 01.01.2023 дитина навчається в гуртках Будинку дитячої творчості Подільського району м. Києва. Також, дитина відвідує групові заняття та басейн в Клубі активного відпочинку «Подольский», відвідує дитячий садок та приступив до онлайн-навчання підготовки для дошкільнят. Однак, починаючи з 01.09.2023 графік дитини буде змінено, оскільки обов`язковим стануть навчання у школі та виконання домашнього навчання. Визначення порядку участі діда у вихованні дитини в запропонованому графіку дідом є неприйнятним, оскільки порушується права дитини на спілкування з матір`ю у вільний час та позбавить можливості матері проводити час та брати участь у вихованні малолітнього сина у вихідні та святкові дні, що, враховуючи робочий час відповідача, свідчить про недотримання прав матері. Графік запропонований позивачем не дасть можливості поїхати з дитиною кудись на відпочинок або провідати моїх батьків, які також мають право на спілкування з онуком, поїхати в гості до рідної сестри, рідної тітки онука. Дем`ян дуже любить проводити час з друзями та згідно висновку психолога Дем`яну необхідне спілкування з друзями до якого він дуже прагне. Вважає, що доцільно встановити зустрічі один раз на місяць у присутності матері, [PERSON] або одного з родичів на нейтральній території, що забезпечить справедливий баланс інтересів всіх сторін, а насамперед буде комфортним для дитини. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог та визначити спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онуком один раз на місяць у вихідний день (субота чи неділя) у присутності матері [PERSON] або інших родичів за бажанням дитини [PERSON] 01 травня 2023 року позивачем подано відповідь на відзив. Вказує, що відповідачем не надано жодних доказів, що графік, запропонований позивачем, суперечить звичному розкладу та режиму дитини. Крім того, відповідач не довела, що спілкування дитини з дідусем може завдати шкоду фізичному чи психічному здоров`ю дитини. Вважає, що висновок служби у справах дітей та сім`ї Подільської районної в місті Києві державної адміністрації є необгрунтованим та суперечить інтересам дитини, її правам та правам діда. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. 12 травня 2023 року до суду відповідачем подано заперечення на відповідь на відзив в якому посилається на обставини викладені у відзиві та просить відмовити в задоволенні позовних вимог та визначити спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онуком один раз на місяць у вихідний день (субота чи неділя) у присутності матері [PERSON] або інших родичів за бажанням дитини [PERSON] . Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 15.05.2023 закрито підготовче засідання та справу призначено до судового розгляду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити. В судовому засіданні представник третьої особи заперечила в задоволенні позовних вимог, посилаючись на висновок та просила врахувати вік дитини. Відповідач в судове засідання не з`явилася, до суду подано клопотання про розгляд справи без участі відповідача та її представникаю Просить відмовити в задоволенні позовних вимог та визначити спосіб участі у вихованні та спілкуванні з онуком один раз на місяць у вихідний день (субота чи неділя) у присутності матері [PERSON] або інших родичів за бажанням дитини [PERSON] . Третя особа - [PERSON] , який є батьком дитини, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, та просив суд задовольнити позовні вимоги [PERSON] . Зазначив, що дійсно з боку відповідача [PERSON] , яка є його колишньою дружиною, чиняться перешкоди у спілкуванні з його сином не тільки дідусеві, а й всій їхній родині. Остання забороняє не тільки бачитися, а навіть спілкуватися з дитиною телефонними та інтернет засобами зв`язку. Вважає що такі дії відповідача є незаконними та перш за все шкодять інтересам дитини. Заслухавши представників сторін, дослідивши та оцінивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід, мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ч. 2 ст. 16 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними, зобов`язані гарантувати повернення дитини до місця її постійного проживання після реалізації нею права на контакт, не допускати неправомірної зміни її місця проживання. Згідно ст. 263 СК України спір щодо участі баби діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. Відповідно до ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Як вбачається з матеріалів справи, позивач є дідусем малолітнього [PERSON] , [INFO] , батьками якого є [PERSON] та [PERSON] , які перебували у зареєстрованому шлюбі. Як встановлено в суді та підтверджується матеріалами справи, між сторонами склалися спірні правовідношення щодо участі у вихованні та спілкуванні з дитиною - [PERSON] 03 лютого 2020 року між [PERSON] та [PERSON] був укладений договір про участь у виховані дитини [PERSON] , [INFO] , за умовами якого дитина залишилась проживати з матір`ю за адресою: [ADDRESS] , а батько сплачує аліменти у розмірі 2500 доларів США. Через постійні перешкоди та неможливість спілкуватися з онуком, [PERSON] звертався до відповідача з письмовою, нотаріально посвідченою заявою, в якій просив з урахуванням звичного режиму дня та відпочинку дитини погодити наступний графік спілкування: щотижнево з 15.00 суботи по 11.00 неділі; щороку протягом чотирьох тижнів під час літніх канікул, а саме з 01 липня по 15 липня та з 01 серпня по 15 серпня з правом виїзду за межі Києва; щороку протягом одного тижня під час зимових канікул; щороку в День народження дитини, на Новий рік, Різдво, Великдень, Свято Покрови - з 14.00 до 16.00, а також щорічно 29 січня - з 13.00 до 18.00. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 3 Конвенції ООН про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Відповідно до ч.2 ст. 6 Конвенції про права дитини передбачено, що Держави-учасниці забезпечують у максимально можливій мірі виживання та здоровий розвиток дитини. Відповідно до ст. 1 Закону України "Про охорону дитинства" контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 10 Закону України "Про охорону дитинства" держава здійснює захист дитини від усіх форм фізичного і психічного насильства, образи, недбалого і жорстокого поводження з нею у тому числі з боку батьків або осіб, які їх замінюють. Відповідно до медичної довідки про проходження обов`язкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів серії ААН № 461568 від 04.11.2021, виданої Київським міським психоневрологічним диспансером № 2, вбачається, що [PERSON] , 1961 року народження на обліку не перебуває, за медичною допомогою не звертався. Суд вважає, що позивач, який є дідом дитини має право на спілкування з дитиною, яке не суперечило б інтересам останньої. Судом було встановлено, що між сторонами по справі склалися конфліктні неприязні стосунки, відсутність компромісу щодо порядку зустрічі та вихованню малолітньої дитини, які самі по собі не можуть впливати, та як наслідок, усунути позивача від спілкування з онуком. Згідно ч. 2 ст. 1 СК України, метою регулювання сімейних відносин є зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку. Відповідно до ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, при цьому, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. З матеріалів справи встановлено, що позивач прагне спілкуватися з онуком та приймати участь у його вихованні. Разом з тим, суд вважає, що доводи та порядок зустрічі позивача з онуком, які останній просить встановити у поданому позові суперечить інтересам дитини виходячи з його віку, психічного та фізичного розвитку. Згідно Висновку органу опіки та піклування Подільської районної в місті Києві державної адміністрації від 07.03.2023 вбачається, що Подільська районна в місті Києві державна адміністрація, як орган опіки та піклування, вирішила за доцільне визначити діду - гр. [PERSON] , час спілкування зі своїм малолітнім онуком [PERSON] , [INFO] , враховуючи його бажання, психоемоційний та фізичний стан здоров`я; особисту прихильність дитини до діда; вікові потреби та розпорядок дня дитини; дотриманням графіку роботи навчальних закладів, в яких малолітній [PERSON] , [INFO] , отримує відповідну освіту та додаткове навчання (секції, гуртки тощо); із завчасним повідомленням і домовленістю з матір`ю (засобами: телефонного, поштового, електронного або іншого способу зв`язку) та у її присутності: кожної другої суботи місяця з 14 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., за бажанням малолітнього [PERSON] , [INFO] , дід проводить час зі своїм онуком у громадських місцях на всій території міста Києва (що узгоджені з матір`ю дитини заздалегідь), у присутності матері гр. [PERSON] ; кожної четвертої неділі місяця з 11 год. 00 хв. до 16 год. 00 хв., за бажанням малолітнього [PERSON] , [INFO] , дід проводить час зі своїм онуком у громадських місцях на всій території міста Києва (що узгоджені з матір`ю дитини заздалегідь), у присутності матері гр. [PERSON] . Наданий органом опіки та піклування висновок щодо розв`язання спору містить рекомендований у ньому графік побачень діда з онуком та не може бути покладений судом в основу висновку при вирішенні спору, що є підставою для самостійного визначення судом кількості і тривалості побачень діда з онуком. З матеріалів справи та пояснень учасників судового розгляду вважається, що позивач протягом тривалого часу дитину не бачив та не спілкувався з нею. За цей час дитина віддалилась від діда та не може мати з ним стійкого психоемоційного зв`язку. У такому випадку, встановлення довірливих стосунків з дитиною має бути поступовим та в присутності близької людини. За таких обставин, вирішуючи питання про способи участі діда у житті дитини, враховуючи необхідність поступового відновлення їх відносин, суд вважає, що участь позивача у вихованні онука має відбуватись в присутності матері дитини. З пояснень представника позивача та матеріалів справи встановлено, що позивач прагне спілкуватися з онуком та приймати участь у його вихованні. Таким чином, вирішуючи спір щодо усунення перешкод у спілкуванні та встановлення регламенту зустрічі з онуком, беручи до уваги висновок органу опіки та піклування, приймаючи до уваги вік дитини, особливості її розвитку, навчання та виховання, необхідності дотримання розпорядку дня та відпочинку, суд приходить до висновку, що вимоги [PERSON] підлягають частковому задоволенню та вважає за доцільне визначити способи участі [PERSON] у спілкуванні з онуком [PERSON] , [INFO] , з врахуванням бажання дитини на зустріч та за попередньою домовленістю, погодженою з матір`ю шляхом встановлення зустрічей з дитиною щосуботи з 15.00 по 18.00 год. у громадських місцях міста Києва у присутності матері. В іншій частині позовних вимог та запропонованого способу участі діда у спілкуванні із онуком, суд вважає за необхідне відмовити з огляду на їх передчасність та недоцільність на даний час з огляду на вік дитини. Крім того, суд роз`яснює, що сторони не позбавлені в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у вихованні дитини, з урахуванням вікових змін, розвитку та потреб дитини, що буде відповідати його інтересам. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягає стягненню сплачений судовий збір в сумі 908,00 грн.

Outcome: partial