Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-22 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Оверченко Л.В. звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказує, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки сільськогосподарського призначення кадастровий номер 3520887000:02:000:5134, яка розташована на території колишньої Сугокліївської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області, а нині Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області. Заповіту [PERSON] не складала. 10 квітня 2012 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Бобринецького районного нотаріального округу Кіровоградської області Гетьман Л.О. із заявою про прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] та [INFO] було видано свідоцтво про право на спадщину за законом. [INFO] помер батько позивача, [PERSON] , який на час смерті проживав в Олександрійському психоневрологічному інтернаті на повному державному забезпеченні.28 лютого 2023 року [PERSON] звернувся до державного нотаріуса Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) Глазкова Ю. із заявою про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] . Позивачу було повідомлено, що реалізувати він своє право на спадкування після смерті [PERSON] не може у зв`язку з тим, що заява про прийняття спадщини нотаріусу не була подана у встановлений термін. Крім того прийняття спадщини іншим чином документально не підтверджено. Вказує, що строк прийняття спадщини ним пропущено з поважних причин, оскільки тривалий час хворів, а саме з 05.09.2015 року до 19.04.2016 року перебував на стаціонарному лікуванні в травматологічному відділені КНП "Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради" з закритим переломом лонної та сідничної кісток ліворуч зі зміщенням уламків та бокової маси крижі праворуч з задовільним стоянням уламків. Вказане захворювання не давало йому можливості вчасно прибути до органів нотаріату, або іншим чином подати встановлені законом документи на отримання спадщини. У зв`язку з чим просить його тривалу хворобу поважною причиною пропуску строку прийняття спадщини та встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 06.04.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 26.04.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Оверченко Л.В. в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача - адвоката Оверченко Л.В. до суду надійшла заява про слухання справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Не заперечив проти ухвалення заочного рішення у справі у разі неявки відповідача (а.с.71). Представник відповідача Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду надійшла заява про слухання справи за відсутності представника відповідача, проти заявлених позовних вимог не заперечують (а.с.44), інших заяв чи клопотань до суду не надійшло. Відзиву на позовну заяву від відповідача також не надходило. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №190, видане повторно Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бобринецького районного управління юстиції у Кіровоградській області від 15.03.2012 року (а.с.53). Відповідно до свідоцтва про народження виданого Народним Комісаріатом Відділом громадянського стану, [PERSON] , є сином [PERSON] (а.с.57). 10 квітня 2012 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Бобринецького районного нотаріального округу Гетьман Л.О. з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті його матері [PERSON] (а.с.52). 20 липня 2012 року [PERSON] було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстровано в реєстрі за №66, спадкова справа №1-2012 (а.с.68). [INFO] помербатько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №72, видане повторно Бобринецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 22.02.2023 року (а.с.10). Відповідно довідки №42/01 від 28.02.2023 року виданої Олександрійським психоневрологічним інтернатом [PERSON] проживав в Олександрійському психоневрологічному інтернаті на повному державному забезпеченні з 30 квітня 2015 року до дня смерті [INFO] та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.11). [PERSON] , [INFO] є сином померлого[PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , актовий запис 116, видане Бобринецьким Рай бюро ЗАГС Кіровоградської області від 26.08.1960 року (а.с.9). До складу спадщини увійшла земельна ділянка, а саме земельна ділянка кадастровий номер 3520887000:02:000:5134, що знаходиться на території Сугокліївськоїсільської ради Кропивницького району Кіровоградськоїта належить померлій [PERSON] , згідно Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 27.03.2023 року (а.с.12). 28 лютого 2023 року позивач звернувся до державного нотаріуса Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південого міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) Глазкова Юрія із заявою про прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] . Згідно роз`яснень Першої Олександрійської державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південого міжрегіонального управління юстиції (м.Одеса) від 28.02.2023 року [PERSON] було повідомлено, що реалізувати він своє право на спадування після смерті [PERSON] не може, у зв`язку з тим, що заява про прийняття спадщини нотаріусу не була подана у встановлений термін. Крім того, прийняття спадщини іншим чином документально не підтверджено (а.с.14). Згідно відповіді Першої олександрійської державної нотаріальної контори згідно Книг обліку і реєстрації спадкових справ 2015-2023 року та Алфавітних книг обліку спадкових справ 2015-2023 року не заводилась (а.с.42). З матеріалів спадкової справи №1-2012 до майна померлого [INFO] [PERSON] вбачається, що [PERSON] звернувся з заявою 10.04.2012 року про прийняття спадщини за законом (а.с.50-70). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №640325063 від 22.03.2021 встановлено, що за життя [PERSON] не складала заповітів (а.с.13). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ст. 1269 п.1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до ст. 1270 п.1-2 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає. Відповідно до ч. 4ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо). Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року. Оскільки спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , тому строк для прийняття спадщини після смерті останньої закінчився 10.08.2017 року. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, [PERSON] посилався, у тому числі на свою тривалу хворобу, а саме з 05.09.2015 року до 19.04.2016 року перебував на стаціонарному лікуванні в травматологічному відділенні КНП «Кіровоградська обласна лікарня Кіровоградської обласної ради» з закритим переломом лонної та сідничної кісток ліворуч зі зміщенням уламків та бокової маси крижі праворуч з задовільним стоянням уламків, що підтверджується випискою із медичної карти стаціонарного хворого травматологічного відділення №25060 (а.с.15). Вказане захворювання не давало йому можливості вчасно прибути до органів нотаріату, або іншим чином подати встановлені законом документи на отримання спадщини, тобто у позивача мали місце поважні причини пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті його батька [PERSON] , які пов`язані з об`єктивними, непоборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового мана; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо. Відповідно до висновків Верховного Суду України у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених у Постанові від 23.11.2020р. по справі №315/714/19, у аналогічних спірних правовідносинах, гостре раптове захворювання у сукупності з незначним терміном пропуску строку звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, є підставою для задоволення позову про надання додаткового строку на звернення із такою заявою. За змістом статей 12,81,89,263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд вважає, що зазначені позивачем обставини є об`єктивними та поважними, вони могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк. Тому, на підставі вище наведеного, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню. Судовий збір, сплачений позивачем [PERSON] при зверненні до суду, в сумі 1073,60 грн. за його заявою залишити за позивачем.

Outcome: approved