Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-23 00:00:00

Позивач звернулась до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона претендує на отримання свідоцтв про право на спадщину за законом на майно, що належало її батьку [PERSON] , який помер [INFO] . 16 лютого 2023 року звернулася до приватного нотаріуса Вінницького міського нотаріального округу Куранової О.О. із заявою про прийняття спадщини. Однак постановою від 16 лютого 2023 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом з підстав пропуску строку, встановленого для прийняття спадщини. Інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] та які б могли дати згоду на прийняття спадщини позивачкою, відсутні. Позивач зазначає, що в перші місяці з початку введення воєнного стану фактично була припинена діяльність органів державної влади, інших організацій і установ, в тому числі нотаріату, та на день підписання позовної заяви територія Сєвєродонецького району, в тому числі, м.\~Рубіжне (місце смерті спадкодавця) та м.\~Кремінне (місце реєстрації спадкодавця) є окупованими російською федерацією. Вказує, що вона проживає у с.\~Гуменне Вінницького району Вінницької області, а її батько на момент смерті проживав у Сєвєродонецькому районі Луганської області, м.\~Кремінне. До введення воєнного стану позивач не мала змоги поїхати в Луганську область за місцем відкриття спадщини, так як поруч з даною територією велись бойові дії, дорога була довгою та небезпечною. Та лише 19 березня 2022 року набрав чинності наказ Міністерства юстиції від 11.03.2022 № 1118/5 «Про затвердження Змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату», яким передбачено, що в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. Зважаючи на викладені обставини, позивачка звернулася до нотаріуса за прийняттям спадщини за місцезнаходженням нерухомого майна, належного спадкодавцю, та місцем свого фактичного проживання. Також позивач просить суд врахувати, що 25 лютого 2022 року був мобілізований її чоловік [PERSON] , у зв`язку з чим вона морально та фізично не мала змоги раніше зібрати документи та звернутись до нотаріуса за прийняттям спадщини, так як знаходилась і досі знаходиться у постійних хвилюваннях за життя, здоров`я та безпеку свого чоловіка. Також позивач на підтвердження поважності причини пропуску строку прийняття спадщини посилається на пошкодження енергооб`єктів та запровадження графіків відключення електроенергії, внаслідок обстрілів рф по критичній інфраструктурі України, обмеження в транспортному сполученні між селом позивачки та районним центром, відсутність визначеного графіку роботи нотаріусів, дією карантинних обмежень, введених внаслідок гострої респіраторної хвороби Covid-19, тому вона була позбавлена можливості своєчасно подати заяву про вступ в спадщину. Позивач також посилається на зміни в правовому регулюванні щодо зупинення перебігу строку на прийняття спадщини, які почали діяти з 06.03.2022, а саме на п. 3 Постанови КМУ № 164, згідно зміненої редакції якого з 29.06.2022 перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці, та свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, відповідно, тому строк для прийняття нею спадщини сплив 18 серпня 2022 року. Тому враховуючи викладене, позивач вважає причини пропуску строку на прийняття спадщини поважними, у зв`язку з чим просить суд визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька [PERSON] , терміном два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. \~ \~ \~ \~Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 21.03.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження (а.с. 36). \~ \~ \~ \~Ухвалою Вінницького районного суду Вінницької області від 18.04.2023 закрито підготовче провадження у справі, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 40). В судове засідання з розгляду справи по суті учасники справи не з`явились. Позивач в позовній заяві заявила клопотання про проведення судових засідань за її відсутності. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Вороновицької селищної\~ради Вінницького\~району Вінницької\~областіО. Ковінько попередньо надіслав до суду письмову заяву про розгляд справи без участі представника селищної ради, зазначивши при цьому, що при розгляді справи селищна рада покладається на розсуд суду. Частиною 3\~ст. 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. [INFO] помер [PERSON] в м. Рубіжне Сєвєродонецького району Луганської області, що підтверджується копією\~свідоцтва про\~смерть серія\~ [NUMBER] ,\~виданого 21.10.2021\~Кремінським відділом\~державної реєстрації\~актів цивільного\~стану у\~Сєвєродонецькому районі\~Луганської області\~Східного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.\~Харків)(а.с. 9). За життя [PERSON] був зареєстрований по [ADDRESS] , що підтверджується відміткою про місце проживання від 10.11.1983 в паспорті громадянина України серії [NUMBER] (а.с. 10, також зі звороту). Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема й на цілий жилий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться в [ADDRESS] , та земельну ділянку, площею 0, 2500 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11, 12, 15 - 16). Згідно копії паспорта громадянина України серії [NUMBER] , позивач [PERSON] народилась [INFO] в м. Кремінна Луганської області, та згідно відмітки про реєстрацію місця проживання від 03.02.2006, позивач зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 7, також зі звороту). Згідно з копіями нотаріально посвідчених заяв від 28.11.2005 та 27.04.2006, [PERSON] , як власник житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , надав згоду щодо реєстрації в ньому [PERSON] та [PERSON] (а.с. 13 - 14). Згідно копії\~свідоцтва про\~народження Серії\~ [NUMBER] ,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~є донькою\~ [PERSON] та\~ [PERSON] (а.с. 8). Згідно копії свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , одружилася з [PERSON] [INFO] , та прізвище дружини після реєстрації шлюбу змінено на " [PERSON] " (а.с. 19). Згідно копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.02.2023, [PERSON] нотаріусом було відмовлено в оформленні спадкових прав після смерті [PERSON] ,який помер [INFO] , оскільки нею не подана заява про прийняття спадщини у визначений законом строк, а спадкоємці, котрі прийняли спадщину після смерті [PERSON] та могли б дати згоду на прийняття спадщини [PERSON] , відсутні (а.с. 17). Також відповідно до копії інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 16.02.2023, після смерті [INFO] [PERSON] спадкова справа не заведена (а.с. 18). Згідно копії військового квитка, чоловік позивачки [PERSON] дійсно зарахований до військової частини [NUMBER] на посаду електрика відповідно до наказу № 50 від 25.02.2022 (а.с. 20 - 21). Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Відповідно до\~ст.\~13\~ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1\~ст. 4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Верховний Суд\~у постанові\~від 26.06.2019\~(справа\~№ 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] та строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, спливав 17.04.2022, водночас, в межах строку для прийняття спадщини, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, в Україні було введено воєнний стан 24.02.2022. Згідно розділу\~ІІ Переліку\~територій,\~на яких\~ведуться (велися)\~бойові дії\~або тимчасово\~окупованих російською\~федерацією,\~затвердженого Наказом\~Міністерства з\~питань реінтеграції\~тимчасово окупованих\~територій України\~22\~грудня 2022\~року N\~309,\~Рубіжанська міська\~територіальна громада\~(з\~адміністративним центром\~м.\~Рубіжне\~Сєвєродонецького району\~Луганської області)\~є тимчасово\~окупованою з\~13.05.2022\~російською федерацією\~територією України.\~ Згідно п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції на час перебігу строку для прийняття спадщини позивачем, було установлено, що\~на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється, постанову було доповнено пунктом 3 згідно з Постановою КМ України № 209 від 06.03.2022. Тобто такий строк зупинявся на весь період дії воєнного стану. 11.03.2022 наказом Міністерства юстиції № 1118/5 було затверджено Зміни\~до деяких\~нормативно-правових\~актів у\~сфері нотаріату,\~згідно п.\~1\~якого встановлено,\~щов умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини. В подальшому пункт 3 вищевказаної постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року N 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" було змінено згідно з Постановою КМ України № 719 від 24.06.2022 та викладено в наступній редакції: "Установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини". Відповідно, строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] закінчився 17.08.2022 та до нотаріальної контори з метою оформлення спадкових прав позивач звернулася з пропуском такого строку, а саме 16.02.2023. Оцінивши зібрані докази в їх сукупності, враховуючи життєві обставини позивача, а саме запровадження воєнного стану в межах строку для прийняття спадщини та подальший призов чоловіка позивачки до лав Збройних сил України з 25.02.2022, що не могло не вплинути на її психоемоційний стан, а також віднесення місця відкриття спадщини до тимчасово окупованої території та мінливість чинного законодавства в частині строку для прийняття спадщини та місця заведення спадкових справ в умовах воєнного стану, в тому числі існування періоду зупинення перебігу строку\~для прийняття\~спадщини на час дії воєнного стану без омеження конкретним строком, суд вважає, що позивач пропустила встановлений в подальшому строк для прийняття спадщини в умовах воєнного стану з поважних причин, та враховуючи відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину, позов підлягає задоволенню та позивачу слід визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Враховуючи відсутність клопотання про розподіл судових витрат, суд не вирішує в даному рішенні питання розподілу судових витрат між стронами. Також суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам справи положення ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, що у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved