Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-30 00:00:00

29 грудня 2022 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулося до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилалося на те, що в Новомосковському РЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, с. Новоскотувате, вул. Польова, буд. 12, відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , споживачем якого є відповідач [PERSON] 17 липня 2022 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» здійснено перевірку дотримання споживачем вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії за даною адресою. Під час проведення перевірки виявлено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке виразилось у самовільному підключенні струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушення схеми обліку, а саме: самовільне підключення виконано дротом алюміній 4 мм2 від ввідного дроту до струмоприймачів поза приладом обліку відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. Для виявлення місця підключення було використано сигналізатор прихованої проводки «Дятел» № 025/01. При включеному навантаженні імпульси відсутні, лічильний механізм лічильника не враховує електричну енергію, покази не змінюються, спожита електроенергія не враховується. Порушення продемонстровано споживачу. За фактом виявленого порушення представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в присутності споживача [PERSON] було складено Акт про порушення № 028471 від 17 липня 2022 року, який остання підписала без зауважень та вказала, що порушення мало місце, другий примірник акту отримала, про дату засідання комісії з розгляду даного акту про порушення була повідомлена. Відповідно до протоколу засідання комісії № 25/2 від 26 липня 2022 року з розгляду зазначеного акту комісією було прийнято рішення про здійснення нарахувань вартості не облікованої електричної енергії. Розмір відшкодувань збитків вартості не облікованої електричної енергії за період з 17.01.2022 року по 17.07.2022 року склав 46 378,33 грн. за 9 276 кВт/год. На засіданні комісії споживач [PERSON] була присутня, копію протоколу та розрахунок кількості не облікованої електроенергії отримала. Позивач 08 листопада 2022 року за вих. № 43/22 направив на адресу відповідача досудову претензію про сплату коштів за не обліковану електричну енергію на суму 46 378,33 грн., однак вимоги позивача останньою проігноровані. У зв`язку з чим, у позовній заяві Акціонерне товариство\~«ДТЕК Дніпровські\~електромережі» просило стягнути на його користь з відповідача вартість спожитої не облікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в сумі 46 378,33 грн. та судові витрати в розмірі 2 481,00 грн. Ухвалою суду від 16 січня 2023 року відкрите провадження у справі, розгляд якої призначено за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. В судове засідання представник позивача Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить суд задовольнити позов, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача не заперечував проти проведення заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причин неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи та відзиву на позовну заяву суду не подавала. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у\~разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Враховуючи наведене, судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи. У зв`язку з неявкою осіб, які приймають участь у справі, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Суд, дослідивши надані позивачем докази, дійшов такого висновку. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно абзацу 10 пункту 9 рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої\~статті 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до\~ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Згідно ст.ст.76-81 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази повинні бути належними, допустимими та достовірними. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що в Новомосковському РЕМ АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» за адресою: Дніпропетровська область, Новомосковський район, с. Новоскотувате, вул. Польова, буд. 12, відкрито особовий рахунок № [NUMBER] , споживачем якого є відповідач [PERSON] . Встановлено, що 17 липня 2022 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» здійснено перевірку дотримання споживачем вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії за даною адресою. Під час проведення перевірки виявлено порушення пп. 7 п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, яке виразилось у самовільному підключенні струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» з порушення схеми обліку, а саме: самовільне підключення виконано дротом алюміній 4 мм2 від ввідного дроту до струмоприймачів поза приладом обліку відкрито, виявити яке при контрольному огляді можливість існувала. Для виявлення місця підключення було використано сигналізатор прихованої проводки «Дятел» № 025/01. При включеному навантаженні імпульси відсутні, лічильний механізм лічильника не враховує електричну енергію, покази не змінюються, спожита електроенергія не враховується. Порушення продемонстровано споживачу. За фактом виявленого порушення представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в присутності споживача, тобто відповідача [PERSON] складено Акт про порушення № 028471 від 17 липня 2022 року, який остання підписала без зауважень та вказала, що порушення мало місце, другий примірник акту отримала, про дату засідання комісії з розгляду даного акту про порушення була повідомлена. Відповідно до протоколу засідання комісії № 25/2 від 26 липня 2022 року з розгляду зазначеного акту комісією було прийнято рішення про здійснення нарахувань вартості не облікованої електричної енергії. Розмір відшкодувань збитків вартості не облікованої електричної енергії за період з 17.01.2022 року по 17.07.2022 року склав 46 378,33 грн. за 9 276 кВт/год. На засіданні комісії споживач [PERSON] була присутня, при цьому в протоколі остання відобразила, що з актом та рішенням комісії не згодна, копію протоколу та розрахунок кількості не облікованої електроенергії отримала. Нарахування по акту про порушення № 028471 від 17.07.2022 року виконано відповідно до вимог п. 8.4.2 ПРРЕЕ(Правила роздрібного ринку електричної енергії), визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу у разі виявлення порушень, зокрема, що визначено пп. 7 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку. 8.4.13 ПРРЕЕу разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у\~підпунктах 6 - 8\~пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W\~доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави: W\~доб.с.п. = P\~с.п.\~· t\~вик.с.п., деP\~с.п.\~ це потужність самовільного підключення (кВт), в даному випадку потужність обчислена виходячи із максимального струму перерізу дроту алюміній 4 мм2= 32 А (P\~с.п.\~ =\~32\~А х 0,22 х 0,9 = 6,336) та t\~вик.с.п це\~час використання\~самовільного підключення\~протягом доби\~(приймається\~рівним 12\~год/добу). При цьому, час використання самовільного підключення протягом доби (t\~вик.с.п.) приймається рівним 8 год. А тому, W\~доб.с.п.= 6,336 х 8 год. = 50,68 кВт/добу. Згідно з пп. 2 п. 8.4.8 ПРРЕЕ, якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Отже, період розрахунку складає з 17.01.2022 року по 17.07.2022 року (день складання акту про порушення), тобто за 183 дні. Позивач направив на адресу відповідача досудову претензію від 08.11.2022 року за вих. 43/22 про сплату коштів за не обліковану електричну енергію на суму 46 378,33 грн., що підтверджується фіскальним чеком УКРПОШТИ від 10.11.2022 року. Проте, на теперішній час нарахований розмір вартості необлікованої електричної енергії в зазначеній сумі відповідачем не сплачений. Вирішуючи спір по суті заявлених вимог, суд застосовує наступні норми права. Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються\~статтею 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року №2019-VIII, «Правилами роздрібного ринку електричної енергії» (далі ПРРЕЕ), затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 14 березня 2018 року № 312. Відповідно до п.п. 1.1.1. п. 1.1. Розділу І ПРРЕЕ, ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Згідно п.п. 1.1.2. п. 1.1. Розділу І ПРРЕЕ, споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання; субспоживач - споживач, електроустановки якого приєднані до технологічних електричних мереж основного споживача. Відповідно до п.п. 2.1.1. п. 2.1. Розділу ІІ ПРРЕЕ, результатом розподілу (передачі) електричної енергії на роздрібному ринку є забезпечення можливості отримання відповідним суб`єктом роздрібного ринку електричної енергії необхідного обсягу електричної енергії та рівня електричної потужності із забезпеченням параметрів якості електропостачання, які відповідають установленим стандартам, та категорії надійності електрозабезпечення відповідно до договору в точках приєднання електроустановок учасників роздрібного ринку. За умовами п. 2 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018\~\~року № 312, укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється до 01 грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови. Правовідносини на час виникнення спору між сторонами із споживання житлово - комунальних послуг регулюються\~Законом України «Про житлово - комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на\~Конституції України\~і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього\~Закону\~та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг. Відповідно до\~ст. 68 Житлового кодексу Української РСР\~наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги. Квартирна плата та плата за комунальні послуги в будинках державного і громадського житлового фонду вносяться щомісяця в строки, встановлені Радою Міністрів Української РСР. Згідно зі\~статтею 714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Згідно зі ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»\~встановлена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Зі змісту вказаної статті вбачається, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. 19 квітня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до підпунктів 5, 6, 10 п. 5.5.5 яких споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності. Правові засади здійснення розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії врегульовані главою 8.4 ПРРЕЕ. Згідно з п. 8.4.1 ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ та/або виявлення фактів без облікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог глави 8.4 ПРРЕЕ. Пунктом 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Як зазначалося вище, Акт про порушення № 028471 від 17 липня 2022 року було складено у присутності відповідача [PERSON] , який остання підписала без зауважень та вказала, що порушення мало місце, другий примірник акту отримала, про дату засідання комісії з розгляду даного акту про порушення повідомлена. Пунктом 8.4.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії передбачено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, в тому числі, у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Суд дійшов висновку про те, що Акт про порушення № 028471 від 17 липня 2022 року складений у присутності споживача [PERSON] , містить вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії, отже, відповідає вищенаведеним критеріям. Надані позивачем на підтвердження факту порушення відповідачем п. 8.4.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії вищенаведені докази узгоджуються між собою, достовірно підтверджують факт самовільного підключення струмоприймачів до електричної мережі, що не є власністю оператора системи з порушенням схеми обліку. Відповідно до ч. 1\~ст. 623 ЦК України\~\~боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані ним збитки. Згідно ч. 1\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Оскільки відповідач жодним чином не спростував доводи позивача, у зв`язку з чим суд приймає рішення на підставі наявних в справі документів, зважаючи на те, що на даний час вартість необлікованої електроенергії не відшкодована, а тому вона повинна бути стягнута в примусовому порядку. Відповідно до ч.2\~ст.78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. При цьому, згідно з частинами першою та шостою статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Крім того, суд вказує, що обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. За загальними положеннями\~ЦПК України\~на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Також слід зазначити, що згідно зі\~статтею 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у\~статті 129 Основного Закону України. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, у тому числі, у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Частиною четвертою\~статті 10 ЦПК України\~і\~статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права. Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі», з відповідача [PERSON] належить стягнути заборгованість за використану необліковану електричну енергію в сумі 46 378,33 грн. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 481,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved