Jurisdiction: civil
Date: 2023-06-04 00:00:00

28.04.2023 до суду звернувся [PERSON] з позовною заявою до [PERSON] , Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області з вимогами: визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] строком один місяць з дня набрання рішенням законної сили. На обґрунтування позовної заяви зазначено, що [INFO] померла його баба [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована за адреою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок [ADDRESS] та земельну ділянку з кадастровим номером 6321786501:01:001:0180, площею 0,2113 га, для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території с. Чемужівка Чугуївського району Харківської області. Його батьку [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки згідно відомостей з Єдиного реєстру заповітів та спадкових справ [PERSON] за життя склала заповіт, яким житловий будинок заповідала сину [PERSON] , а йому - земельну ділянку. Тобто, про існування заповіту йому стало відомо 12.04.2023, коли батько надав йому примірник дубліката заповіту. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 09.05.2023 провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду в загальному позовному провадженні у підготовче судове засідання на 05.06.2023. Учасники справи у судове засідання не з`явилися. Представник позивача [PERSON] надала заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивача, на задоволенні позову наполягала. Відповідач [PERSON] надав заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача Зміївської міської ради Чугуївського району Харківської області Шатна М.С. надала заяву про розгляд справи за відсутності представника за наявними у справі матеріалами. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За положенням ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. У зв`язку з неявкою учасників справи, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного: З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , зареєстрованого Зміївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) вбачається, що [PERSON] померла [INFO] (а.с. 8) З копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , зареєстрованого виконавчим комітетом Чемужівської сільської ради Зміївського району Харківської області, вбачається, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 9) З довідки головного спеціаліста відділу реєстраційних послуг Зміївської міської ради № 138-К від 27.03.2023 вбачається, що на день смерті [PERSON] була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . разом з померлою на день її смерті на підставі даних погосподарської книги ніхто, крім неї, не був зареєстрований. Інформація надана на підставі погосподарської книги № 8 села Чемужівка Чугуївського району Харківської області, особовий рахунок № [NUMBER] (а.с. 11) З Витягу про державну реєстрацію прав вбачається, що [PERSON] належав житловий будинок [ADDRESS] на підставі договору купівлі - продажу, зареєстрованого у книзі для записів нотаріальних дій за № 46 від 21.05.1977 (а.с. 12, 13) З Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності вбачається, що земельна ділянка кадастровий номер 6321786501:01:001:0180, площею 0,2113 га, належить [PERSON] на підставі рішення органу місцевого самоврядування 370-VII, виданого 22.12.2017 Чемужівською сільською радою Зміївського району Харківської області (а.с. 14) За життя [PERSON] склала заповіт, посвідчений 03.04.2018 секретарем Чемужівської сільської ради Зміївського району Харківської області, зареєстрований у реєстрі за № 07, яким житловий будинок [ADDRESS] з господарськими будівлями та спорудами та присадибну ділянку заповідала сину [PERSON] та онуку [PERSON] в рівних долях; земельну діялнку для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер 6321786501:01:001:0180, по [ADDRESS] , заповідала онуку [PERSON] (а.ч. 16) З листа приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Лещенко Л.І. вбачається, що у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом відмовлено у зв`язку з пропущенням строку, встановленого ст. 1270 ЦК України (а.с. 18) Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України). У постанові від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15 Верховний Суд України виклав правовий висновок, згідно з яким право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживає зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний за змістом правовий висновок викладено Верховним Судом України в постанові від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12. Таким чином, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такі причини визначаються у кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. З урахуванням того, що позивачем доведено поважність причин пропуску звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, а відповідачем [PERSON] визнано позовну заяву, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви [PERSON] .

Outcome: approved