Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-29 00:00:00

Заступник керівника Білоцерківської окружної прокуратури Київської області Денис Антонюк, що діє як особа, якій Законом надано право звертатись до суду в інтересах держави, подав від імені та в інтересах Державної екологічної інспекції Столичного округу, Рокитнянської селищної ради Білоцереківського району Київської області позовну заяву до [PERSON] та просить стягнути з останнього на користь держави в особі Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області матеріальну шкоду, заподіяну злочином, в розмірі 29 549,19 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] вироком суду від 20.10.2022 притягнутий до кримінальної відповідальності за незаконну порубку дерев у захисних лісових насадженнях та збут зрубаних дерев, що заподіяло істотну шкоду (ч.4 ст. 246 КК України). Кримінальне правопорушення, відбулось шляхом незаконної порубки дерев у лісі квартал 89 відділ 4 Сухоліського лісництва Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство», що розташовано в адміністративних межах Рокитнянської територіальної громади Білоцерківського району Київської області. Такими діями Рокитнянській селищній раді, як органу місцевого самоврядування територіальної громади, завдана шкода у виді майнового збитку на загальну суму 29 549,19 грн, що встановлено вироком суду. Посилається на Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовий кодекс України, відповідно до яких громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Зазначає, що функції щодо додержання вимог природоохоронного законодавства на території Київської області покладено на Державну екологічну інспекцію Столичного округу, яка здійснює державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів. Ухвалою від 20.03.2023 прийнято до провадження та відкрито провадження в даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та роз`яснено право подати клопотання про розгляд справи у судовому засіданні. Відповідачу [PERSON] було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження подати відзив на позовну заяву та роз`яснено, що розгляд справи у судовому засіданні може бути призначено за клопотанням сторін. 18.04.2023 поштове відправлення на ім`я відповідача повернуто на адресу суду за закінченням терміну зберігання, проте відзив на позов не надав, заяв та клопотань на адресу суду від нього також не надходило. Прокурор позовну заяву підтримав з підстав, в ній викладених, просив позов задовольнити. Представник органу, в інтересах якого прокурор звернувся до суду, - Державної екологічної інспекції Столичного округу про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомляли. Будь-яких заяв чи клопотань на адресу суду від неї не надходило. Представник органу, в інтересах якого прокурор звернувся до суду, - Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області в судове засідання не з`явились, через кацелярію суду подали заяву, в якій позовні вимоги підтримують, просять їх задоволити, розгляд справи просять проводити без участі їх представника. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, подав суду заяву в якій вказав, що позовні вимоги визнає в повному обсязі, просить провести розгляд справи без його участі. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється. В судовому засіданні встановлено, що 31.01.2022 року в адміністративних межах Рокитнянської селищної громади Білоцерківського району Київської області, був затриманий [PERSON] , який скоїв незаконну порубку одного сироростучого дерева породи «Дуб» та одне сухостійне дерево породи «Дуб» в лісі кварталі 89, відділ 4 Сухоліського лісництва Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство». Вироком Рокитнянського районного суду Київської області від 20.10.2022 затверджено угоду про визнання винуватості у кримінальному провадженні за № 12022111030000273, укладену між прокурором Хахлюком В.В. та обвинуваченим [PERSON] . Цим вироком [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України та призначено йому покарання у виді обмеження волі строком на 2 (два) роки. На підставі ст. 75, ст. 76 КК України звільнено від відбування покарання з іспитовим строком на 1 (один) рік з покладенням обов`язків (а.с.12-19). Вирок не оскаржувався в апеляційному порядку та набрав законної сили 19.11.2022. При ухваленні даного вироку судом не вирішувалося питання відшкодування майнової шкоди в розмірі на загальну суму 29 549,19 грн. Цивільний позов не подавався. Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи Рокитяннській селищній раді завдано майнового збитку на загальну суму 29 549,19 грн, що відповідно до примітки до ст. 246 КК України є істотною шкодою (а.с. 20-23). Відповідно до ч.7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред`явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Згідно вимог ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, який набрали законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином встановлено факт протиправної поведінки [PERSON] , його вини та шкоди внаслідок порушення ним природоохоронного законодавства, а також причинно-наслідкового зв`язку між діями та завданою шкодою. Відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Виходячи зі змісту рішення Конституційного Суду України у справі №3-рп/99 від 08.04.1999 поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. Згідно положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Державна екологічна інспекція Столичного округу уповноважена здійснювати державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів. 04.01.2023 листом № 50/2-79вих-23 Державна екологічна інспекція Столичного округу повідомила Білоцерківську окружну прокуратуру Київської області про те, що заходи щодо стягнення з [PERSON] збитків, заподіяних незаконною рубкою, не вживались. До делегованих повноважень органів місцевого самоврядування згідно з вимогами підпункту 1) п.б) ч.1 ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування» належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. 04.01.2023 листом № 50/2-80вих-23 Рокитнянська селищна рада повідомила Білоцерківську окружну прокуратуру, що в добровільному порядку [PERSON] спричинені збитки не відшкодував, а заходи щодо стягнення з [PERSON] завданих збитків сільською радою не вживались. Вищевказані обставини надають право заступнику керівника Білоцерківської окружної прокуратури на звернення до суду з цивільним позовом в інтересах держави в особі органів, які самостійно це право не реалізували. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються цивільним законодавством про відшкодування шкоди, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Лісовим кодексом України. Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси (ч.1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»). Згідно ч.1, п.1 ч.2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ч.1,4.5 ст. 68, ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно вимог ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 13 Конституції України та статтею 7 Лісового кодексу України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією . Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб`єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Відповідно до п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховуються до спецфондів Державного, обласних та місцевих (сільського, селищного, міського) бюджетів за місцем скоєння правопорушення. Порушення відповідачем [PERSON] законодавства про охорону навколишнього природного середовища відбулося на території Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, тому заподіяна правопорушенням шкода незаконною порубкою дерев підлягає стягненню на користь місцевого бюджету Рокитнянської селищної ради. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. В силу ст. 141 ЦПК України судовий збір у розмірі 2684,00 грн підлягає стягненню з відповідача на користь держави, оскільки позивач за подання даного позову звільнений від сплати судового збору відповідно до п.6 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення). На підставі викладеного,

Outcome: approved