Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-30 00:00:00

позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] за участю третіх осіб [PERSON] , державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна» про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивувала тим, що згідно інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 03 лютого 2021 року квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за: [PERSON] - 1/6 частина, [PERSON] - 1/6 частини, [PERSON] - 2/3 частини. [INFO] померла [PERSON] , донька [PERSON] та [PERSON] - відповідача по справі. [INFO] померла сестра позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина на 5/6 частин квартири [ADDRESS] . 29 січня 2021 року третя особа [PERSON] подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її доньки [PERSON] , яка померла [INFO] . 29 січня 2021 року позивач подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її сестри [PERSON] , яка померла [INFO] . 12 червня 2021 року постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів. У зв`язку з чим позивач просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 5/6 частин квартири [ADDRESS] . 22 вересня 2022 року рішенням Дніпровського районного суду м. Києва позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] за участю третіх осіб [PERSON] , державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна», Акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання права власності в порядку спадкування за законом задоволено частково: визнати за [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 1/4 частину квартири [ADDRESS] . В решті позовних вимог відмовити. Стягнути з [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованого за адресою: [ADDRESS] , на користь [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , зареєстрованої за адресою: [ADDRESS] , витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 172 (дві тисячі сто сімдесят два) грн. 80 коп. [PERSON] звернулися до суду із заявою за участю заінтересованих осіб [PERSON] , [PERSON] , державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна», Акціонерного товариства «Кредобанк» про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 вересня 2022 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третіх осіб [PERSON] , державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна», Акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивувала тим, що 25 квітня 2023 року позивачем було отримано витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян, відповідно до якого [PERSON] та [PERSON] розірвали шлюб 12 серпня 2000 року, а тому заявник вважає, що вона має право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 1/2 частини квартири [ADDRESS] . У зв`язку з чим просить змінити рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 вересня 2022 року у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] за участю третіх осіб [PERSON] , державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна», Акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання права власності в порядку спадкування за законом, а саме, визнати за [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили. За таких обставин суд вважає за можливе справу по суті розглянути за сторін в судовому засіданні на підставі наявних справі доказів без фіксування судового засідання технічними засобами на підставі ч.2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи та подані письмові докази по справі, суд прийшов до висновку, що заява підлягає до задоволення виходячи з наступного. Судом встановлено, що в мотивувальній частині рішення суду зазначено, що [PERSON] та [PERSON] мали право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , по 1/3 частині за кожним на квартиру [ADDRESS] (2/3:2). Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , були мати [PERSON] та чоловік [PERSON] . 29 січня 2021 року третя особа [PERSON] подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її доньки [PERSON] , яка померла [INFO] , на користь спадкоємця другої черги рідної сестри померлої [PERSON] (а.с. 107, том 1). Також в мотивувальній частині рішення зазначено, що [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу не заявив про відмову від неї. Тому суд прийшов висновку, що після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS] (1/6+1/3). Отже, [PERSON] має право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 1/4 частину квартири [ADDRESS] (1/2:2). Рішення Дніпровського районного суду м. Києва набрело законної сили 31 жовтня 2022 року. Відповідно до ст. 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до ч. 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду. Відповідно до ч. 5 ст. 423 ЦПК України при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову. Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пп.3-5, 7 своєї Постанови «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» № 4 від 30 березня 2012 року, суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається; вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини; обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги; процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку; обставини, які відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили. Оскільки обставина щодо розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] не була встановлена судом та не була і не могла бути відома позивачу, котра звертається із заявою про перегляд рішення за нововиявленою обставиною, тому на думку суду вона має істотне значення для розгляду справи та є істотною для справи обставиною та підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами. Після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян [PERSON] та [PERSON] розірвали шлюб 12 серпня 2000 року (а.с. 144 зв. -145, том 2). Оскільки 29 січня 2021 року третя особа [PERSON] подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори заяву про відмову від прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її доньки [PERSON] , яка померла [INFO] , на користь спадкоємця другої черги рідної сестри померлої [PERSON] (а.с. 107, том 1), тому позивач має право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , на 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Згідно з ч. 3 ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення. Згідно приписів ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, від 18 листопада 2004 року). Отже, враховуючи встановлені у справі нововиявлені обставини, суд дійшов висновку, що заява [PERSON] за участю заінтересованих осіб [PERSON] , [PERSON] , державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Сабадаш Ольги Вікторівни, Реєстраційної служби Головного управління юстиції у місті Києві, Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об`єкти нерухомого майна», Акціонерного товариства «Кредобанк» про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами підлягає задоволенню, а тому суд, надаючи оцінку усім зібраним по справі доказам, вважає за необхідне змінити рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 22 вересня 2022 року. На підставі наведеного,

Outcome: approved