Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-21 00:00:00

Об`єднання співвласників багатоквартирного житлового будинку «Беркут-Плюс» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача, як власника квартири [ADDRESS] заборгованість за внесками на теплову енергію по квітень 2022 р. в розмірі 5\~114,74 грн., по внесках на управління житловим будинком за період з квітня 2022 р. по 23.05.2022 р. в сумі 351,26 грн., 3% річних в розмірі 125, 21 грн., інфляційні втрати в розмірі 412,99 грн., всього 6004 грн. 20 коп. та понесені судові витрати в розмірі 2 684,00 грн. і витрати на послуги адвоката. Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 07 лютого 2023 року прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі. Представник позивача\~ в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, з підстав, викладених у позові. Представник відповідача в судовому засіданні вказав, що сплатить борг за внесками на теплову енергію, однак зазначив, що оскільки квартира його довірительки має автономне опалення, не зрозуміло, за які нежитлові приміщення нараховується плата та, яким чином відбувається нарахування, оскільки у їх під`їзді неодноразово було розмерзання батарей, взимку на сходових клітинах холодно і не опалюється. Заслухавши учасників процесу, дослідивши в судовому засіданні надані письмові докази, суд приходить до таких висновків. Судом встановлено, що в будинку [ADDRESS] створено\~Об`єднання співвлаcників багатоквартирного житлового будинку «Беркут-Плюс», що підтверджується записом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за № 1608102 0000 011717 від 20.01.2015 року. Відповідно до п. 1 р. ІІ Статуту ОСББ «Беркут-Плюс» метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників, дотримання ними своїх обов`язків, належне утримання та використання спільного майна будинку, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та цим Статутом. Квартира [ADDRESS] належала ( в період з 2018 по 2022 рік) на праві власності [PERSON] на підставі Свідоцтва про право власності [NUMBER] , виданого виконавчого комітету Рівненської міської ради, що стверджується Інформаціями із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.12.2022\~р. №\~31835817. 24.05.2022\~р. [PERSON] по Договору дарування № 400 від 24.05.2022\~р. відчужила цю квартиру [PERSON] . Таким чином, на відповідача [PERSON] , як власника квартири в будинку, де створено ОСББ, покладено обов?язки, передбачені п.2 р. V Статугу ОСББ «Беркут-Плюс» та статтею 15 Закону України «Про об?єднання співвласників багатоквартирних будинків», в тому числі щодо виконання рішення статутних органів, прийнятих у межах їхніх повноважень, своєчасної і в повному обсязі сплати належних внесків і платежів до часу відчуження кватири - тобто до 24.05.2022\~р. Згідно із п. 2 р. V Статуту ОСББ «Беркут-Плюс» співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно п. 3 р. ІІІ Статуту ОСББ «Беркут-Плюс» до виключної компетенції загальних зборів належить визначення порядку сплати, переліку та розміру внесків і платежів співвласників. Згідно протоколу № 16/01/2019 загальних зборів обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Беркут Плюс» від 16 січня 2019 року, затверджено з січня 2019 року внески на управління багатоквартирним будинком для житлових квартир 2-14 поверхів і нежитлових приміщень 10-15 поверхів -2,96 грн. за 1 кв.м. Згідно із п.2 р. V Статуту ОСББ «Беркут-Плюс» співвласник зобов?язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно п. 3 р. III Статуту ОСББ «Беркут-Плюс» до виключної компетенції загальних зборів належить визначення порядку сплати, переліку та розміру внесків і платежів співвласників. Загальними зборами співвласників багатоквартирного будинку від 25.04.2018\~р. було затверджено внески на утримання будинку та прибудинкової території в розмірі 2,96 грн. за 1 кв.м. для всіх житлових площ, від 16.01.2019\~р. - 2,96 грн. за 1 кв.м. Загальними зборами співвласників багатоквартирного будинку від 23.10.2018\~р. було затверджено кошторис витрат на виробництво теплової енергії на жовтень 2018\~- квітень\~2019\~року в сумі 1103810, 59 грн. та затверджено внески на теплову енергію для житлових квартири та технічних приміщень на жовтень\~2018\~р.-\~1261,89 грн./Гкал з 1листопада\~2018 року -\~1497,00 грн./Гкал. Рішенням Господарського суду Рівненської області від 08 червня 2021 року в справі №918/1225/20, яке набрало законної сили 07 липня 2021 року, визнано недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Беркут-Плюс», що оформлене протоколом від 23 жовтня 2018 року. Відповідно до рішення загальних зборів ОСББ «Беркут-Плюс», оформлених протоколом від 28 грудня 2020 року, затверджено кошторис витрат на виробництво теплової енергії на опалювальний сезон 2020-2021 року у сумі 925 728 грн. 60 коп. та внесок на теплову енергію з 01 січня 2021 року в розмірі 1 780 грн. за 1 Гкал. Загальними зборами співвласників багатоквартирного будинку від 21.10.2021\~р. було затверджено кошторис на теплову енергію на\~2021-2022\~р. в сумі 1097590,00 грн. та внесок на теплову енергію з 01.11.2021\~р. в розмірі\~1950\~грн/тКал. Як слідує з акта обстеження системи опалення № 94\~від 17.02.2020\~р.\~ квартири [ADDRESS] встановлено, що квартира відповідачки відключена від централізованого опалення. У правовій позиції, викладеній в постанові від 23.11.2022\~р. по справі № 761/43664/18, провадження 61-20630св21 Верховний Суд вказав, що оскільки у матеріалах справи відсутній акт про відключення квартири від мереж централізованого теплопостачання, затверджений постійно діючою міжвідомчою комісією., то процедура відключення від мереж централізованого опалення квартири була проведена відповідачем самовільно, з порушенням передбаченого законом порядку. Відтак, з відповідача на користь ОСББ «Івана Франка, 4» підлягає стягненню сума боргу за послуги з постачання теплової енергії для потреб централізованого опалення у розмірі 35 326 грн 61 коп., три відсотки річних у розмірі 1 353 грн 02 коп. та інфляційні втрати у розмірі 3 928 грн. 27 коп. При цьому, у разі відключення квартири в установленому порядку від системи теплопостачання власники квартир несуть витрати на загально будинкові потреби на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень, функціонування внутрішньо-будинкових систем опалення будинку, які розраховуються згідно із Методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, 22.11.2018\~р. № 315, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 28.12.2018\~р. №\~1502/32954, і для квартир з автономним опалення такі витрати становлять обсяг теплової енергії, витраченої на функціонування внутрішньо - будинкової системи гарячого водопостачання та обсягу теплової енергії, який надходить від ділянки транзитних трубопроводів до приміщень з індивідуальним опаленням та/або окремих приміщень з транзитними мережами опалення. Відповідно до Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» № 417-19 багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна; 2) допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення); 3) нежитлове приміщення - ізольоване приміщення в багатоквартирному будинку, що не належить до житлового фонду і є самостійним об`єктом нерухомого майна; 4) прибудинкова територія - територія навколо багатоквартирного будинку, визначена на підставі відповідної містобудівної та землевпорядної документації, у межах земельної ділянки, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди, що необхідна для обслуговування багатоквартирного будинку та задоволення житлових, соціальних і побутових потреб власників (співвласників та наймачів (орендарів) квартир, а також нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку; 5) співвласник багатоквартирного будинку (далі - співвласник) - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; 6) спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія. Відповідно до пункту першого\~статті 3 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» від 22.06.2017 р. № 2119-VШ\~( з наступними змінами), оснащення будівель вузлами комерційного обліку та обладнанням інженерних систем для забезпечення такого обліку здійснюється відповідно до проектної документації з дотриманням будівельних норм і правил у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства. Таке оснащення та відповідна проектна документація не потребують видачі технічних умов та інших вимог до встановлення вузла комерційного обліку, погодження з державними органами, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими особами, операторами зовнішніх інженерних мереж, виконавцями комунальних послуг. Частиною 3\~статті 4 цього закону\~передбачено, що власник (співвласники) будівлі, в якій окремі приміщення не є самостійними об`єктами нерухомого майна, але перебувають у користуванні різних споживачів відповідних комунальних послуг, у разі приєднання такої будівлі до зовнішніх інженерних мереж або обладнання такого будинку (будівлі) системою автономного теплопостачання, автономного гарячого водопостачання, автономного водопостачання зобов`язаний забезпечити оснащення таких приміщень вузлами розподільного обліку відповідно теплової енергії, гарячої води, питної води, крім випадків, передбачених частинами п`ятою - сьомою цієї статті. Згідно зі\~статтею 10 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» від 22.06.2017 р. № 2119-VШ\~у будівлях, зазначених у частинах другій і третій\~статті 4 цього Закону, обсяг відповідної комунальної послуги, визначений за допомогою вузла комерційного обліку (а у випадках, передбачених частиною другою\~статті 9 цього Закону, - за розрахунковим або середнім споживанням), розподіляється між усіма споживачами з урахуванням показань вузлів розподільного обліку, приладів - розподілювачів теплової енергії відповідно до частин другої - четвертої цієї статті. При цьому для цілей розподільного обліку відповідно до цієї статті права та обов`язки споживачів поширюються також на власників майнових прав на об`єкти нерухомого майна у завершеній будівництвом будівлі, право власності на які не зареєстровано ( частина перша). Визначений за допомогою вузла (вузлів) комерційного обліку (а у випадках, передбачених частиною другою\~статті 9 цього Закону, - за розрахунковим або середнім споживанням) обсяг спожитої у будівлі теплової енергії включає обсяги теплової енергії на опалення житлових та нежитлових приміщень, які є самостійними об`єктами нерухомого майна, опалення місць загального користування, гаряче водопостачання (у разі обліку теплової енергії у гарячій воді), забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та гарячого водопостачання (за наявності циркуляції) та розподіляється між споживачами в такому порядку: 1) загальний обсяг теплової енергії, що надходить до індивідуального теплового пункту, зменшується на обсяг теплової енергії, витраченої на приготування гарячої води, визначений на підставі показань відповідних вузлів обліку, а в разі їх відсутності - за методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства; 2) обсяг теплової енергії, витраченої на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень будівлі, визначається та розподіляється між споживачами пропорційно до площі (об`єму) квартири (іншого приміщення) за методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства ( частина друга). Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.11.2018 р. № 315, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.12.2018 р. за № 1502/32954, затверджено Методику розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг ( далі- Методика). Методика розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг затверджена\~Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 22.11.2018 року №315\~встановлює порядок розподілу між споживачами спожитих у будівлі/будинку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання (далі - комунальні послуги), обсяг споживання яких визначений за допомогою вузла (вузлів) комерційного обліку або розрахунково у разі його (їх) відсутності, тимчасового виходу з ладу або втрати, та послуги з централізованого водовідведення, обсяг споживання якої визначається відповідно до обсягу споживання інших комунальних послуг. Нормами п.3 розділу І Методики визначено, що розподіл між споживачами обсягу спожитих комунальних послуг здійснюється на підставі визначених на розрахункову дату споживання (фактичних, розрахункових або скоригованих (приведених)) обсягів комунальної послуги за відповідний розрахунковий період. Розрахунковою датою є останній день розрахункового періоду. Розподіл обсягів спожитих у будівлі/будинку комунальних послуг здійснюється між споживачами для житлових та нежитлових приміщень (в тому числі приміщень з індивідуальним опаленням, вбудованих, вбудовано-прибудованих або прибудованих приміщень, а також приміщень, які обладнані окремим входом), які є самостійними об`єктами нерухомого майна, не є самостійними об`єктами нерухомого майна, але перебувають у користуванні різних споживачів відповідних комунальних послуг. Розподіл між споживачами загального обсягу спожитої комунальної послуги у будівлі/будинку за відповідний розрахунковий період (далі\~розподіл) здійснюється з урахуванням показань вузлів комерційного та розподільного обліку (теплолічильників, лічильників холодної води, лічильників гарячої води), установлених як у приміщеннях, так і за їх межами, або приладів-розподілювачів теплової енергії, установлених на опалювальних Приладах опалюваних приміщень, а в окремих випадках\~розрахунково. Для розподілу приймаються показання вузлів комерційного та розподільного обліку, приладів розподільного обліку теплової енергії станом на кінцеву дату розрахункового періоду, отримані виконавцем розподілу комунальної послуги, у спосіб, визначений договором про надання комунальної послуги (п.п.1 п.4 розділу І Методики). Розподіл між споживачами обсягу спожитої у будівлі/будинку теплової енергії на опалення житлових та нежитлових приміщень здійснюється відповідно до Розділу III Методики. Пунктом 5 Розділу III Методики визначено, що розподіл теплової енергії у будівлі/будинку, у якій приміщення не оснащені приладами розподільного обліку теплової енергії для будівлі/будинку, незалежно від наявності або відсутності вузла комерційного обліку теплової енергії, у якій/якому відсутні приміщення з індивідуальним опаленням та окремі приміщення з транзитними мережами опалення, та усі приміщення не оснащені приладами розподільного обліку теплової енергії, обсяг спожитої у будівлі/будинку теплової енергії на загальнобудинкові потреби опалення визначається разом з обсягом спожитої теплової енергії на опалення цих приміщень. Розподілений обсяг для опалюваного приміщення, не оснащеного приладом розподільного обліку теплової енергії, розраховується з урахуванням вимог розділів VII, VIII цієї Методики за формулою 13. Відповідно до розділу III Методики № 315 визначається та розподіляється обсяг спожитої у будівлі теплової енергії на опалення місць загального користування (далі -МЗК) та допоміжних приміщень, а саме: «У разі відсутності вузлів розподільного обліку у МЗК та допоміжних приміщеннях будівлі обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК та допоміжних приміщень будівлі, визначається як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі: одноповерхова будівля\~20 %; двоповерхова\~18 %; триповерхова\~16 %; чотириповерхова\~14 %; п`ятиповерхова\~12 %; шестиповерхова та вище\~10 %.» Також, відповідно до Розділу V Методики №315 визначається обсяг теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення,зокрема: «Обсяг теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системи опалення, приймається як частка від загального обсягу теплової енергії, спожитої на опалення будівлі при подачі теплоносія в опалювані приміщення від: індивідуального теплового пункту без регулювання за погодними умовами\~15 %; індивідуального теплового пункту при регулюванні за погодними умовами\~5 %; автономної теплогенеруючої/когенераційної установки\~7 %; центрального теплового пункту або теплогенеруючої/когенераційної установки, яка не є автономною,\~8 %.» Розподіл теплової енергії між окремими житловими та нежитловими приміщеннями в будинку за адресою [ADDRESS] виконувався пропорційно до їх площі. Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.12.2021 року №358 внесено зміни до «Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг», затвердженої\~наказом Мінрегіону від 22.11.2018 року №315, які набрали чинності з 28.01.2022 року. Відповідно до вказаних змін і доповнень з січня 2022 року скасовано коефіцієнт 1,5 до площі нежитлових приміщень без приладу обліку та змінено механізм визначення обсягу теплової енергії на загально-будинкові потреби (далі - ЗБП) опалення, які визначаються згідно проектних даних або як співвідношення площі МЗК та допоміжних приміщень до загальної опалюваної площі будівлі окрім підвалів, техпідпіль та горищ, обсягів теплової енергії на функціонування системи опалення. У разі відсутності вихідних даних ЗБП визначається спрощено, як частка від загального обсягу споживання будівлі: 25%, 20%, 15% в залежності від поверховості будівлі. Таким чином, для квартири [ADDRESS] нарахування витрат на теплопостачання здійснюється з урахуванням відключення квартири від централізованого опалення. Однак, свої обов?язки по оплаті за теплопостачання та управління будинком відповідач не виконала належним чином, виставлені рахунки ОСББ не оплатила в повній мірі, внаслідок чого утворилася заборгованість. Згідно зі\~статтею 13 ЦК України\~цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. Відповідно до\~статті 319 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України\~передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За приписами\~статті 360 ЦК України\~співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними зі спільним майном. Згідно\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку, і яке, згідно\~ст. 11 ЦК України, виникає в тому числі і з договорів. Відповідно до\~статті 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~статті 610 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно частини першої\~статті 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відповідно до ч. 4\~ст. 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. Згідно ч. 2, 5\~ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори вправі приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Статтею 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~передбачено обов`язок співвласника у багатоквартирному будинку виконувати обов`язки, передбачені статутом об`єднання, виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень, своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Статтею 17 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»\~передбачено, що для забезпечення виконання власниками приміщень своїх обов`язків об`єднання має право, зокрема, вимагати від співвласників своєчасної та у повному обсязі сплати всіх встановлених Законом та статутом об`єднання внесків і платежів, у тому числі відрахувань до резервного та ремонтного фондів, звертатися до суду в разі відмови співвласника відшкодовувати заподіяні збитки, своєчасно та у повному обсязі сплачувати всі встановлені цим Законом та статутом об`єднання внески і платежі, у тому числі відрахування до резервного та ремонтного фондів. Реалізація таких прав об`єднання здійснюється його правлінням за дорученням загальних зборів та відповідно до статуту об`єднання. Частка співвласника у загальному обсязі внесків і платежів на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку встановлюється пропорційно до загальної площі квартири (квартир) та/або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності. Частка участі співвласника квартири та/або нежитлового приміщення визначається відповідно до його частки як співвласника квартири та/або нежитлового приміщення (ст. 20 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»). Судом встановлено, що відповідач [PERSON] була власником квартири [ADDRESS] до 23 травня 2022 року. Квартира відповідача [PERSON] є квартирою з індивідуальним опаленням, що встановлено ОСББ «Беркут-Плюс» при обстеженні системи опалення даної квартири. Рішеннями загальних зборів ОСББ «Беркут-Плюс» від 23 жовтня 2018 року та від 28 грудня 2020 року затверджено внески на теплову енергію за жовтень 2018 р. квітень 2019 року та з січня 2021 року. Оскільки відповідач не виконує свої зобов`язання по сплаті внесків на теплову енергію їй, відповідно до довідки про стан розрахунків по квартирі [ADDRESS] , донараховано та включено в рахунок з жовтня 2019 по квітень 2022 року 5114, 74 грн. та по внескам на управління будинком за період з квітня 2022 року по 23 травня 2022 року 351, 26 грн. Враховуючи, що в судовому засіданні встановлено та не заперечується представником позивача те, що відповідачкою було частково сплачено борг у розмірі 351,26 грн., відтак, суд вважає, що з відповідача на користь ОСББ «Беркут Плюс» підлягає до стягнення заборгованість по внескам на теплову енергію з жовтня 2019 по квітень 2022 року в розмірі 5114, 74 грн. Відмовляючи в частині позовних вимог про стягнення 3% річних та інфляційних втрат, суд вказує на таке. Як вбачається з довідки про стан розрахунків три проценти річних становить 125,21 грн., інфляційні втрати становлять 412,99 грн. Статтею 526 Цивільного кодексу України\~встановлено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 2\~ст. 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Разом з тим, слід зауважити, що Постановою КМУ №206 від 05.03.2022\~установлено, що до припинення чи скасування воєнного стану в Україні забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги; припинення/зупинення надання житлово-комунальних послуг населенню у разі їх неоплати або оплати не в повному обсязі. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування і застосовується з 24.02.2022. Починаючи з 24.02.2022 та на час звернення з даним позовом до суду в Україні запроваджено військовий стан. Отже, з урахуванням наведених положень закону, вбачається, що з 23.02.2022 заборонено нарахування та стягнення судом неустойки (штрафів, пені), 3% річних та інфляційних втрат за несвоєчасне здійснення особою платежів за житлово-комунальні послуги. Їх нарахування на суму боргу за надані послуги, є помилковим та порушує норми чинного законодавства. Відтак, приєднаний позивачем до матеріалів справи розрахунок інфляційних втарт та 3% річних не може бути прийнятий судом в якості обґрунтованого та здійсненого у відповідності до вимог чинного законодавства. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд вважає в частині позовних вимог про стягнення 3% річних та інфляційних втрат необхідно відмовити. Крім того, позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2\~684 грн.00 коп. Питання судових витрат суд вирішує відповідно до\~ст. 142 ЦПК України. Згідно з ч.1ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. В зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, на підставі ч.1ст.142 ЦПК, слід повернути позивачу судовий збір з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Оскільки відповідач визнала позовні вимоги до початку розгляду справи по суті, суд вважає необхідним повернути позивачу з державного бюджету 1 342 грн. 00 коп. та стягнути з відповідача на користь позивача 1 342 грн. 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial