Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-29 00:00:00

У березні 2021 року позивач звернулась до суду із вказаним позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , у три місяці з дня вступу рішення в законну силу. В обґрунтування позову зазначено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , яка на день своєї смерті проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина, до якої входить квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належала їй на праві приватної власності. Вказує, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] п`ятої черги. Окрім неї, спадкоємцем за законом є [PERSON] . Для прийняття спадщини [PERSON] звернулась до [PERSON] для представництва її інтересів щодо питання прийняття спадщини, оскільки остання проживає на території Російської Федерації, Оренбурзька область, м. Мідногорськ. Разом з тим, оскільки [PERSON] не зміг подати заяву до нотаріуса про включення [PERSON] у число спадкоємців через відсутність у нього документів про спорідненість зі спадкодавцем, [PERSON] тільки 10 грудня 2020 року змогла звернутись до нотаріуса у м. Мідногорську Оренбурзької області, отримала заяву по відповідній формі та через [PERSON] подала цю заяву до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори. Постановою державного нотаріуса Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Фролової А. О. від 03.03.2021 року було відмовлено гр. [PERSON] , діючому на підставі довіреності від імені [PERSON] , у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті тітки спадкоємиці, [PERSON] , померлої [INFO] , з причин пропуску шестимісячного строку, а також відсутності документів, що підтверджують родинні зв`язки гр. [PERSON] з померлою [PERSON] . Вважає причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини поважними, оскільки наявна велика відстань між місцем її постійного проживання і місцем знаходження спадкового майна, що стало підставою для звернення до суду із вказаним позовом. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.03.2021 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання у справі. Встановлено строк 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження, протягом якого відповідач має право направити: суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; позивачу - копію відзиву та доданих до нього документів (а.с. 47, т. 1). Копію ухвали про відкриття провадження направлено на адреси сторін, крім того відповідачам направлено копію позовної заяви з додатками (а.с. 48-50, т. 1). 24.06.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів у справі, а саме належним чином завіреної копії матеріалів спадкової справи [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] (а.с. 64-65, т. 1). 24.06.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про допит свідка (а.с. 66-67а, т. 1). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва 24.06.2021 року витребувано у Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] (а.с. 69, т. 1). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва 24.06.2021 року задоволено клопотання про допит в якості свідка [PERSON] (а.с. 72, т. 1). Ухвалою Печерського районного суду м. Києва 24.06.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 74, т. 1). 10.08.2021 року від Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори надійшла копія матеріалів спадкової справи №698/2019 щодо майна [PERSON] (а.с. 81-118, т. 1). 18.10.2021 року надійшов відзив відповідача 2, у якому просить відмовити у задоволенні позову з підстав, зазначених у ньому. Зокрема, у відзиві зазначено, що доводи, на які посилається позивач в якості поважності пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини необґрунтовані та не можуть бути підставою для задоволення позову. Так, як зазначає позивач, вона знала, що спадкодавець - [PERSON] померла [INFO] та після її смерті відкрилася спадщина, у зв`язку з чим вона звернулась до [PERSON] для представництва її інтересів щодо оформлення спадщини. У грудні 2019 року, тобто в межах встановленого шестимісячного строку для прийняття спадщини, [PERSON] повідомив позивача про те, що заяву про прийняття спадщини вона має подати особисто, у зв`язку з чим їй необхідно приїхати до Києва або звернутись до нотаріуса за місцем її проживання, але позивач звернулась до нотаріуса за місцем свого проживання лише 10 грудня 2020 року, тобто через 1 рік та 7 місяців від часу відкриття спадщини. Також вказує, що матеріали справи не містять доказів, що підтверджують родинні зв`язки [PERSON] з померлою [PERSON] (а.с. 140-163, т.1). 04.05.2022 року від представника позивача надійшло клопотання про уточнення дати народження спадкодавця [PERSON] та долучення доказів, а саме Рішення Мідногородського міського суду Оренбурзької області від 03.09.2021 року, справа №2-581/2021 (а.с. 189-207, т. 1). 21.02.2023 року від представника відповідача 2 надійшло заперечення на клопотання про долучення до матеріалів справи Рішення Мідногородського міського суду Оренбурзької області від 03.09.2021 року, справа №2-581/2021 (а.с. 5-9, т. 2). Протокольною ухвалою суду від 21.02.2023 року у долученні доказів, а саме Рішення Мідногородського міського суду Оренбурзької області від 03.09.2021 року, справа №2-581/2021, відмовлено (а.с. 18-25, т. 2). Свідок [PERSON] у судовому засіданні зазначив, що він є племінником [PERSON] , представляє її інтереси за довіреністю в спадкових правовідносинах, оскільки остання проживає на території Російської Федерації у м. Мідногорськ, Оренбурзької області, та у зв`язку із проблемами із здоров`ям не могла приїхати в Україну для прийняття спадщини (а.с. 18-25, т. 2). У судовому засіданні представник позивача - адвокат Андрейко О І. надав пояснення, позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених у ньому, проситв задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача 2 - адвокат Ушаков О. В. надав пояснення, просив відмовити у задоволенні позову з підстав, зазначених у відзиві. Відповідач 1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Вирішуючи питання про розгляд справи у відсутність відповідача 1, суд, виходить із наступного. На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами. Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 1, п. 1-2 ч. 2 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (ст. 223 ЦПК України). Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії»). Так, судом вжито усіх необхідних заходів для надання сторонам достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі №373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою судів першої та апеляційної інстанцій. Це передбачено як статтями 58, 59, 212 ЦПК України у попередній редакції 2004 року, так і статтями 77, 78, 79, 80, 89, 367 ЦПК України у редакції від 03 жовтня 2017 року. На підставі вищезазначеного та

Outcome: dismissed