Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-17 00:00:00

15.08.2022 року [PERSON] звернулася до ленінського арйонного суду м. Запоріжжя з позовом до АТ КБ «Приватбанк» та просить зобов`язати відповідача відновити кошти кредитного ліміту на її картковому рахунку № [NUMBER] ( [NUMBER] ) в сумі 29 000,00 грн, а також скасувати нараховані за вказаним картковим рахунком проценти, пеню та інші штрафні санкції за користування кредитним лімітом, що утворилися внаслідок проведення операцій (транзакцій) 05.07.2021 року. Свої вимоги [PERSON] обґрунтовує тим, що вона є клієнтом АТ КБ «Приватбанк», на її ім`я у банку відкритий картковий рахунок [NUMBER] та додаткові рахунки, один з яких є кредитним. 28.06.2021 року позивачу зателефонували з «Інвестиції Приватбанк» з пропозицією вступити у інвестиційну програму та здійснити внесок у розмірі 300 доларів США. Вона прийняла таку пропозицію та перевела з власної кредитної картки грошові кошти у розмірі 7300,00 грн. 05.07.2021 року вона заблокувала кредитну картку, проте внаслідок протиправних шахрайських дій з її вже заблокованої кредитної карти були списані кредитні кошти у розмірі 32 240,00 грн. Згідно з наданої інформації відповідачем, 05.07.2022 року було здійснено переказ з її карткового рахунку « [NUMBER] на картковий рахунок [NUMBER] через додаток Приват24 у розмірі 31 000,00 грн, далі з останнього рахунку кошти у розмірі 29 000,00 грн переведені на іншу карту. 09.09.2021 року позивач звернулася до правоохоронних органів з заявою про вчинення кримінального правопорушення. 10.09.2021 року були внесені відомості до ЄРДР за ч.1 ст. 190 КК України за №12021087050000958. Наразі триває досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні. У зв`язку з цим позивач звернулася до відповідача з заявою про зупинення нарахування відсотків по кредиту та незастосування штрафних санкцій та пені до закінчення досудового розслідування, проте вона отримала відмову банку. Позивач відомостей про свої персональні дані нікому не повідомляла, карту не вручала, нікого не уповноважувала здійснювати вказані транзакції, розпорядження про списання грошових коштів з її рахунку, яке в силу положень ст. 1071 ЦК України є обов`язковим, вона не давала, тому списання коштів у розмірі 29 000,00 грн є безпідставним. Банк крім функцій розрахунково - касового обслуговування клієнта, також виконує функцію зберігання його грошових коштів, які перебували на поточному рахунку та несе відповідальність за безпеку власної платіжної системи, а отже і грошових коштів. Позивач своїми діями чи бездіяльністю не сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, тому списання коштів з рахунку позивача відбулося з вини відповідача, тому банк має повернути на рахунок позивача безпідставно списані кошти та скасувати проценти та штрафні санкції, нараховані за використання вказаних коштів. 04.11.2022 року надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач заперечує проти задоволення позову у повному обсязі. вважає його безпідставним та просить у задоволенні відмовити у повному обсязі. Між банком та позивачем склалися довготривалі правовідносини, на підставі яких вона отримувала банківські послуги і використовувала багато кредитних, платіжних карток. На час здійснення спірних транзакцій між сторонами був укладений договір №SAMDNWFC00068721156 від 29.06.2021 року. За позивачем обліковуються наступні платіжні карти: -кредитна карта Універсальна Gold № [NUMBER] (основна); -кредитна карта Універсальна Gold № [NUMBER] з додатковою кредитною картою Універсальна mini № [NUMBER] ; -інтернет картка № [NUMBER] . При цьому кредитний рахунок на ім`я позивача відкритий один, встановлений кредитний ліміт в сумі 40 000,00 грн. Викладені у позовній заяві обставини щодо спірних транзакцій викладені не вірно, з метою ввести суд в оману щодо часу здійснення транзакцій, які відбулися до блокування картки. Перший переказ між картками/рахунками клієнтки з кредитного рахунку № [NUMBER] за допомогою кредитної карти Універсальна mini № [NUMBER] на її інтернет карту № [NUMBER] в сумі 32 240 грн ( з яких 1240,00 грн комісія) відбувся через додаток Приват24 05.07.2021 року о 10 год. 24 хв. 40 сек. Здійснено під логіном користувача та її фінансового телефону [NUMBER] . Умовою для проведення цього платежу було вірне введення номеру кредитної карти клієнта, терміну його дії, CVV код, підтвердження здійснення платежу/коду (3Dsecure). Другий переказ коштів з інтернет карти № [NUMBER] на рахунок торгової точки C-PEY в сумі 29 145,00 грн ( з яких 145 грн комісія) відбувся 05.07.2021 року о 10 год. 32 хв. 05 сек. Здійснено під логіном користувача та її фінансового телефону [NUMBER] . Умовою для проведення цього платежу було вірне введення номеру кредитної карти клієнта, терміну його дії, CVV код, підтвердження здійснення платежу/коду (3Dsecure). Після здійснення цих переказів 05.07.2021 року об 11 год. 03 хв. відбулося блокування та закриття кредитної картки позивача за № [NUMBER] , при цьому 05.07.2021 року о 10 год. 53 хв. [PERSON] самостійно в Приват24 здійснила блокування карток/рахунків. Переказ коштів 05.07.2021 року було здійснено шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват 24. Вхід у систему Приват24 під авторизацією позивача. При здійсненні переказу були коректно введені номер картки, термін її дії та CVV2. Після чого тразакція була підтверджена 3Dsecure, який надсилався на фінансовий телефон позивача. Вказані дії можливо здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону позивача та іншої особистої інформації. Крім того, слід звернути увагу, що шахрайські дії відносно позивача здійснювалися з 29.06.2021 року по 05.07.2021 року, оскільки 29.06.2021 року вона добровільно погодилася на пропозицію неіснуючої компанії «Інвестиції приватбанк» здійснити переказ коштів у розмірі 300 доларів США або 7326,58,58 грн = 1725,18 китайських юанів на користь магазину електроніки. Згідно з талону - повідомлення єдиного обліку №1515 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 02.08.2021 року механізм дії шахраїв - це використання інтернет сайту https://advancestox.cc та мобільного додатку anydesc, розмір шкоди становить 38 000,00 грн, а не 29 000,00 грн, як вказує позивач у позовній заяві. Відповідно до загальнодоступної інформації в мережі інтернет мобільний додаток anydesc - це додаток для віддаленого доступу до робочого столу комп`ютера та іншими пристроями (смартфону), на якому запущено хост - додаток. Вказаний додаток пропонує віддалене управління, передачу файлів і функцій VPN. Позивач самостійно встановила додаток anydesc, надала власну згоду шахраям та дозволила їм здійснити доступ до власних додатків на пристрої з правами самого власника цього смартфона. Відповідач звертає увагу, що згідно логів (файлів) входу в аккаунт Приват24 клієнтки [NUMBER] від 05.07.2021 року використовувався тільки один мобільний пристрій Samsung, який належить [PERSON] та ідентифікований банком як «довірений пристрій», тобто усі операції 05.07.2021 року в аккаунті Приват24 здійснені позивачем або за її згодою. Таким чином, саме через власну бездіяльність позивача по захисту власних персональних даних та власного мобільного телефону надала можливість третім особам отримати вільний доступ до карток в системі Приват24, тому відповідальність (ризик) за здійснення операцій 05.07.2021 повністю покладається на позивача. Нарахування банком за договором процентів, комісії та неустойки є лише попередньою фіксацією факту наявності боргу та порушення цивільно - правових зобов`язань, а тому не впливає на права клієнта, позовна вимога про визнання незаконними дії банку щодо нарахування цих платежів/сум не є ефективним способом захисту та не підлягає задоволенню. 26.12.2022 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив. Відповідач надає послуги з кредитування, тому повинен забезпечувати безпеку власної системи від шахраїв. Позивач не є фахівцем у сфері цифрових технологій та їй невідомо, що за допомогою якоїсь програми можливо дистанційно втрутитися в банківську систему та перерахувати кредитні кошти без згоди споживача. Саме банк повинен нести відповідальність за зазначені шахрайські дії з боку невідомих осіб, вживати необхідні заходи для унеможливлення здійснення вказаних дій та захисту грошових коштів клієнтів від несанкціонованого доступу. 02.01.2023 року від відповідача надійшли заперечення на позовну заяву. Відповідач наголошує, що позивач самостійно та діючи згідно інструкцій шахраїв встановила на власний смартфон додаток anydesc, що дало можливість шахраям за допомогою клієнтки зайти в її власний Приват24 та здійснити оскаржуваний переказ коштів. Блокування картки відбулося вже після здійснення спірного переказу коштів. Крім того, слід звернути увагу, що користувач платіжної картки має обов`язок не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень, користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Не виконання вказаних обов`язків позивачем призвело до списання коштів 05.07.2021 року, ризик збитків від здійснення операцій у такому випадку несе користувач. Службою безпеки банку було проведено відповідну перевірку спірних транзакцій, встановлено, що операція проводилася через Приват24, вводилися CVV-код, термін дії, номер карти, було підтвердження 3Dsecure, операція здійснювалася з довіреного пристрою, з фінансового номеру клієнта, при цьому зміни логіну та парою не було, зміни сім-карти також. Банк не звертався до органів поліції, оскільки не є потерпілим. Шахраї заволоділи не коштами банку, а кредитними коштами клієнтки, які їй належать та які вона повинна повертати банку. У судовому засіданні [PERSON] пояснила, що у червні 2021 року їй на мобільний телефон надійшла СМС-ка від «Інвестиції Приватбанк» (точно не пам`ятає) з пропозицією прийняти участь у програмі інвестування у Приватбанку. Позивач трохи подумала, а потім натиснула підтвердження у СМС з метою участі. Наступного дня їй подзвонила дівчина, яка перепитала її про згоду про участь у програмі інвестування та повідомила про призначення персонального консультанта, який зв`яжеться з нею пізніше. Дійсно наступного дня зателефонував чоловік, які досить докладно пояснив їй умови участі у програмі інвестування, механізм отримання прибутків та необхідність внесення коштів у розмірі 300 доларів США для здійснення першої інвестиції. Позивач на вказану пропозицію погодилася не відразу, проте їй були потрібні кошти на ремонт, а кредитними коштами вона майже не користувалася. Перший переказ у сумі близько 8000,00 грн вона зробила добровільно на рахунок вказаний чоловіком, він їй допомагав здійснити операцію. Після цього чоловік став телефонувати кожного дня - розповідав про зароблені позивачем 3 -5 доларів США, пропонував збільшити внесок, розказував про перспективи отримання більшої суми грошових коштів. Такі розмови почали насторожувати позивачку, тому вона повідомила чоловіку, що більше грошей вкладати не буде, тому він несподівано запропонував повернути позивачу суму грошей, які вона вклала. У телефонній розмові вказаний чоловік повідомив, що для повернення коштів необхідно обов`язково встановити програму на телефон, яку вона за допомогою його інструкцій самостійно через Google Play скачала та встановила на свій телефон. Через деякий час вона зайшла у додаток Приват24 перевірити, чи повернули їй гроші та виявила перекази коштів, які вона не робила. Позивачка відразу побігла у найближче відділення Приватбанк де їй допомогли заблокувати карти, повідомили що вона стала жертвою шахраїв та направили до поліції. У відділку поліції повідомили, що їй треба у відділ кіберполіції, талончик з якого їй видали згодом. Поліцейські розслідування проводять досить повільно, ніякої інформації щодо шахраїв на теперішній час не встановлено. Позивач тривалий час користується послугами АТ КБ «Приватбанк», жодних нарікань на роботу банку в неї не було, кредитним коштами користувалася раніше, проте завжди повертала вчасно відповідно до умов кредитного договору. Грошові кошти у розмірі 8000,00 грн, які вона сама перевела шахраям, вона повернула банку відразу. Про програму anydes. яку вона встановила на свій телефон за інструкцією шахрая, їй докладно розповіли вже у кіберполіції. Позивач та її представник підтримали свою позовну заяву, вказували, що позивач не передавала свої персональні дані третім особам, банкірські карти та мобільний телефон не втрачала, вчасно повідомила банк та поліцію про здійснені щодо неї шахрайські дії. У той час як банк не виконав свого обов`язку щодо схоронності грошових коштів позивача. Представник відповідача заперечував проти позову у повному обсязі з підстав зазначених у відзиві, наголошував що здійснення спірного переказу стало наслідком недбалої поведінки самого позивача, а не банку. Вислухавши пояснення позивача, її представника та представника відповідача, дослідивши письмові докази, суд прийшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є клієнтом АТ КБ «Приватбанк», уклала з відповідачем договір про отримання банківських послуг, у тому числі кредитний договір, користується банківськими картами банку та у мобільному телефоні позивача встановлений мобільний додаток Приват24, до проведення спірних транзакцій 05.07.2021 року сторони належним чином виконували умови укладеного договору. Вказані обставини визнаються сторонами, тому не підлягають доказуванню. АТ КБ «Приватбанк» вказує, що на ім`я позивача у банку оформлений один кредитний рахунок, на який встановлений кредитний ліміт у розмірі 40 000,00 грн. При цьому позивач користується декількома банківськими картками: -кредитна карта Універсальна Gold № [NUMBER] (основна); -кредитна карта Універсальна Gold № [NUMBER] з додатковою кредитною картою Універсальна mini № [NUMBER] ; -інтернет картка № [NUMBER] . Згідно наданої заяви про відкриття Поточного рахунку та приєднання до Умов та Правил надання послуги «Інтернет - картка» [PERSON] 29.06.2021року у системі Приват24 уклала договір №SAMDNWFC00068721156 про приєднання послуги «Інтернет картка», підписи сторін накладені за допомогою електронних підписів. Крім того, позивач також підписала заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг 13.05.2021 року, що підтверджується копією заяви наданою відповідачем. Згідно виписки з платіжних карток, що належать [PERSON] за період з 28.06.2021 року по 10.07.2021 року, наданої АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 49) позивачем було здійснено наступні операції: -29.06.2021 о 12.59 з карти [NUMBER] , переказ коштів, призначення платежу: електроніка deawhere, zhuhai, сума 7326,58 грн; -29.06.2021 о 13.03 з карти [NUMBER] , збереження, призначення платежу: переказ на свою «Скарбнику» 26*75. Решта від округлення витрат до 10 UAH, сума 3,42 грн; -05.07.2021 о 10.24 з карти [NUMBER] , переказ коштів, призначення платежу «Переказ на свою карту [NUMBER] через додаток Приват24», сума 32 240,00 грн; -05.07.2021 о 10.32 з карти [NUMBER] , переказ коштів, призначення платежу «UKR C-PEY, 6 BULVARNO KUDRYAVSK, KYIV, UA Переказ зі своєї карти», сума 29145,00 грн; -05.07.2021 о 10.53 Блокування карти [NUMBER] , Заявка з Приват 24; -05.07.2021 о 10.53 Блокування карти [NUMBER] , Заявка з Приват 24; -05.07.2021 року 11.03 Заявка клієнта на закриття карти [NUMBER] . Згідно копії довідки АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 12) 05.07.2021 року по рахунку [NUMBER] був встановлений кредитний ліміт 40 000,00 грн, баланс на початок періоду: -7300,00 грн. Переказ коштів 05.07.2021 здійснений з карти [NUMBER] на свою карту [NUMBER] в сумі 32 240,00 грн, з яких 1240,00 грн комісія. Згідно копії довідки АТ КБ «Приватбанк» (а.с. 10) 05.07.2021 року по рахунку [NUMBER] був встановлений кредитний ліміт 0,00 грн, баланс на початок періоду: -0,00 грн. Переказ коштів 05.07.2021 здійснений на карту [NUMBER] з власної карти [NUMBER] в сумі 31 000,00 грн. Переказ коштів 05.07.2021 року зі своєї карти [NUMBER] у сумі 29145,00 грн, з яких 145,00 грн комісія. Згідно копії талону-повідомлення Єдиного обліку №1515 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення від 02.08.2021 року, до ВПК в Запорізькій області ДКП НПУ надійшло звернення [PERSON] про те, що у період часу з 29.06.2021 року по 05.07.2021 року невідома особа шахрайським шляхом при використанні мережі інтернет веб ресурсу https://advancestox.cc, номерів телефону [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , мобільного додатку «anydesk», під приводом інвестицій, ошукала заявника на 38 000,00 грн. Згідно копії ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 03.09.2021 року задоволено скарг [PERSON] , зобов`язано уповноважених осіб Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області внести відомості до ЄРДР, викладених у заяві [PERSON] від 05.07.2021 року у порядку та строки, передбачені ст. 214 КПК України. 10.09.2021 року було розпочато досудове розслідування за заявою [PERSON] від 10.09.2021 року щодо невідомої особи, яка зловживаючи довірою заволоділа грошовими коштами, які належать [PERSON] , розмір збитків встановлюється, номер кримінального провадження №12021087050000958. Згідно копії ухвали слідчого судді Ленінського районного суду м. Запоріжжя від 06.04.2023 року провадження за скаргою [PERSON] закрито у зв`язку з прийняттям прокурором постанови від 06.04.2023 року про скасування постанови дізнавача СД Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області від 18.11.2021 року про закриття кримінального провадження №12021087050000958. Позивач неодноразово зверталася з заявами до відповідача щодо спірного переказу коштів, у тому числі з вимогою про призупинення нарахування відсотків за кредитом, що підтверджується копіями відповідей відповідача від 06.07.2022 року,07.07.2022 року, 09.03.2022 року. Згідно пояснень позивача у судовому засіданні вона самостійно здійснила на користь невідомої особи переказ коштів 29.06.2021 року у сумі 7300,00 грн з метою інвестування вказаних коштів. Переказ коштів здійснювала через мобільний додаток Приват24 слідуючи інструкціям вказаної особи, який їй допомагав. Позивач здійснила вказану транзакцію з власного кредитного рахунку, використала кредитні кошти та у цій частині свої кредитні зобов`язання виконала, повернула банку вказані кошти з відсотками. Як встановлено судом, крім переказу коштів 29.06.2021 року, позивачем було подано за допомогою мобільного додатку Приват24 заяву про відкриття поточного рахунку та приєднання до Умов та Правил надання послуги «Інтернет - картка». 05.07.2021 року позивач з метою повернення коштів, слідуючи інструкціям невідомого чоловіка самостійно через Google Play скачала та встановила на свій телефон мобільний додаток «anydesk». Перевіривши через деякий час стан рахунку позивач виявила транзакції, які вона не здійснювала. Після чого вона безпосередньо звернулася у відділення АТ КБ «Приватбанк» де було заблоковано її рахунки, а потім до органів поліції з заявою про вчинення щодо неї шахрайських дій. Таким чином, обставини викладені у позовній заяві, що відповідач допустив переказ коштів з карткового рахунку, заблокованого позивачем, не відповідають дійсності, оскільки блокування карти відбулося через 30 хв. після здійснення спірних транзакцій. Згідно загальнодоступної інформації в мережі Інтернет, мобільний додаток AnyDesk - це програма для віддаленого робочого столу, яку розповсюджує AnyDesk Software GmbH. Запатентована програмна програма забезпечує незалежний від платформи віддалений доступ до персональних комп`ютерів та інших пристроїв, на яких працює головна програма. У комп`ютерних мережах технологія віддаленого доступу дозволяє користувачеві входити до системи як авторизований користувач без фізичного присутності на клавіатурі. Суть віддаленого робочого столу - надання прав адміністратора одного комп`ютера для іншого. Доступ при цьому може бути повним, з можливістю втручатися в усі процеси, копіювати і видаляти файли, запускати програми, а може бути тільки частковим. Наприклад, віддалений адміністратор може тільки спостерігати за процесами, але не втручатися в них. Відповідно до інформації наданої відповідачем, згідно логів (файлів) входу в аккаунт Приват24 клієнтки [NUMBER] від 05.07.2021 року використовувався тільки один мобільний пристрій Samsung, який належить [PERSON] та ідентифікований банком як «довірений пристрій», при здійсненні переказу коштів було отримано підтвердження 3Dsecure, при цьому логін та пароль у Приват24 не змінювалися, сім-карта не перевипускалася. Позивач встановивши мобільний додаток «anydesk» фактично надала можливість використовувати власний мобільний телефон та створила невідомій особі безперешкодний доступ до мобільного додатку Приват24, який був встановлений на її мобільному пристрої. Згідно зі статтею 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно з ч. 1 ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред`явлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред`явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. За положеннями ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Згідно зі статтями 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином та у встановлений законом строк. Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, реалізований на будь-якому носії, що містить в електронній формі дані, необхідні для ініціювання платіжної операції та/або здійснення інших операцій, визначених договором з емітентом. Відповідно до п. 20 ст. 38 Закону України «Про платіжні системи» користувач, якому наданий електронний платіжний засіб, зобов`язаний: 1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором; 2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом; 3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права; 4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції; 5) негайно після того, як така інформація стала йому відома, повідомити емітента у спосіб та каналами зв`язку, передбаченими договором між емітентом та платником, про факт втрати електронного платіжного засобу та/або факт втрати індивідуальної облікової інформації. Згідно ч. 3 ст. 87 Закону України «Про платіжні системи» платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну надавачу платіжних послуг, що його обслуговує, внаслідок недотримання цим платником вимог щодо захисту інформації і здійснення неправомірних дій з компонентами платіжної інфраструктури (у тому числі платіжними інструментами, обладнанням, програмним забезпеченням). У разі недотримання користувачем зазначених вимог надавач платіжних послуг, що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за виконання платіжних операцій. Відповідно до ч. 5 ст. 87 Закону України «Про платіжні системи» до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Момент, з якого настає відповідальність емітента, має бути чітко визначений умовами договору, укладеного між користувачем та емітентом. Аналогічні норми містить Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 5 листопада 2014 року N 705 (далі - Положення), у редакції яка була чинна на момент спірних правовідносин. Крім того, указаним Положенням передбачено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин. Відповідно до п. 2.1.4.5.1 Умов та правил надання банківських послуг ПАТ КБ «ПриватБанк» клієнт зобов`язаний не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати картки або нанесені на них дані в цілях , не передбачених цим договором або що суперечать чинному законодавству. Пунктом 2.1.4.1.12.3 Умов та правил надання банківських послуг передбачено, що Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введеням Піна або нанесених на картці даних. За змістом статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Судом встановлено, що між сторонами було укладено кредитний договір, [PERSON] користувалася кредитною картою АТ КБ «Приватбанк», належним чином виконувала умову договору. 05.07.2021 року позивач слідуючи інструкціям невідомої особи встановила мобільний додаток віддаленого доступу на власний мобільний телефон та надала дозвіл на використання вказаного програмного забезпечення, фактично надавши невідомій особі можливість використовувати власний мобільний пристрій на правах користувача. Використовуючи мобільний додаток «anydesk» невідома особа увійшла в аккаунт позивача у мобільному додатку Приват24, використовуючи логін і пароль позивача, тобто позивач допустила втрату інформації, яка дозволяє ініціювати переказ коштів. Позивач через власну необережність та довірливість надала невідомій сторонній особі безперешкодний віддалений доступ до свого мобільного телефону та мобільного додатку Приват24, позивач сприяла отриманню шахраями її персональних даних та доступу до банківської картки. Крім того, слід врахувати, що позивач ще 29.06.2021 року за допомогою невідомої особи підключила послугу - інтернет картка, яка була у подальшому використана 05.07.2021 року для здійснення останнього переказу коштів, оскільки здійснення переказу коштів безпосередньо з кредитної картки позивачки було б автоматично заблоковано банком, проте така транзакція є можливою з інтернет картки. Оформлюючи послугу «інтернет картка», встановлюючи на свій мобільний телефон мобільний додаток «anydesk» позивач власними діями створила необхідні умови для незаконного використання невідомими особами власної кредитної картки. Враховуючи, що переказ грошових коштів з карткового рахунку [PERSON] відбувся внаслідок її необачної поведінки, оскільки саме її дії у період з 29.06.2021 року по 05.07.2021 року призвели до незаконного використання інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, не надання нею належних та допустимих доказів на підтвердження порушення банком правил проведення розрахункових операцій в процесі переказу грошових коштів з її карткового рахунку, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову [PERSON] до АТ КБ «Приватбанк» слід відмовити у повному обсязі. Судові витрати, згідно ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.

Outcome: dismissed