Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-22 00:00:00

Позивач звернувся до Приморського районного суду міста Одеси з позовною заявою, у якій просив суд скасувати Акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 01 квітня 2020 року о 13 годині 30 хвилин у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Ескадор», затверджений від 27.05.2020 р. за формою Н-1/П та зобов`язати Головне управління Держпраці в Одеській області провести повторне спеціальне розслідування даного нещасного випадку, а також стягнути з Головного управління Держпраці в Одеській області судові витрати, понесені Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування в Одеській області, на оплату судового збору у розмірі 2102,00 грн. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що комісія спеціального розслідування при здійсненні розслідування нещасного випадку, що стався 01 квітня 2020 року з [PERSON] , який працював у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Ескадор» на посаді механіка з транспорту неправильно кваліфікувала нещасний випадок як такий, що пов`язаний з виробництвом, у зв`язку з чим Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Одеській області не погоджується із змістом Акту спеціального розслідування нещасного випадку від 27.05.2020 року та звернулось до суду. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 26 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 22 травня 2023 р. було задоволено клопотання Відповідача про проведення судового засідання, призначеного на 23.05.2023 р. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи відеоконференцзв`язку «EasyCon». У судове засідання з`явився представник відповідача, просила у задоволенні позову відмовити. Представник позивача до суду не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час і місце розгляду справи. У зв`язку з неявкою позивача до суду довготривалий час, судом було ухвалено визнати неявку представника позивача до суду неповажною. Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Як вбачається з вимог ч.1 ст. 223 ЦПК,\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні вимог позовної заяви, виходячи з наступного. Відповідно до Акту спеціального розслідування нещасного випадку від 27.05.2020 р. вбачається, що [PERSON] механік з транспорту ТОВ «БК «Ескадор», вирушив у відрядження 01 квітня 2020 року на підставі наказу № 29 від 31.03.2020 р. для проведення робіт з облаштування відкритого майданчика. У відрядження [PERSON] виїхав на автомобілі FIAT DOBLO, д. н. [NUMBER] , що був закріплений за ним згідно наказу по підприємству від 17.03.2020 р. № 72. О 13 годині 30 хвилин машина [PERSON] , виїхавши на зустрічну полосу руху, зіткнулась в лобову з автомобілем КАМАЗ, д. н. [NUMBER] , в результаті чого [PERSON] помер на місці ДТП. За фактом нещасного випадку наказом Головного управління Держпраці в Одеській області від 07.04.2020 р. № 513 створено комісію спеціального розслідування, яка дійшла висновку, що даний нещасний випадок пов`язаний з виробництвом на підставі п.п.8, 9, п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ від 17 квітня 2019 року за № 337 (проїзд на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підприємству; проїзд згідно встановленим завданням і маршрутом до місця чи з місця відрядження). Відповідно до Акту спеціального розслідування нещасного випадку від 27.05.2020 р., [PERSON] порушив п. 1.1 розділу 34.1 глави 34 ПДР України, а саме пересік вузьку суцільну смугу на автошляху загального користування, внаслідок чого відбулось лобове зіткнення з зустрічним транспортом. Вирішуючи спір, суд виходить із наступного. Відповідно до статті 4 ЦПК України,\~ кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з пунктом 5 частини першої статті 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерті. Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці. \~Частинами першою, другою статті 153 КЗпП України передбачено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно із статтею 171 КЗпП України, роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Статтею 22\~Закону України\~«Про охорону\~праці» встановлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до\~положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Таким чином, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця. Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності регулюються постановами Кабінету Міністрів України, які регулюють деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві та затверджують відповідні Порядки. Як вбачається з вимог п.п.8, 9, п. 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві,\~затвердженого Постановою\~КМУ від\~17\~квітня 2019\~року за\~№ 337, обставинами,\~за яких\~нещасний випадок\~та/або\~гостре професійне\~захворювання (отруєння)\~визнаються пов`язаними\~з виробництвом,\~є: проїзд на\~роботу чи\~з роботи\~на транспортному\~засобі,\~що належить\~підприємству (установі,\~організації),\~або на\~іншому транспортному\~засобі,\~наданому роботодавцем\~відповідно до\~укладеного договору\~з іншим\~підприємством (установою,\~організацією); проїзд згідно з установленим завданням і маршрутом до місця чи з місця відрядження на транспортному засобі (громадському, власному чи службовому тощо, в тому числі наданому іншим підприємством (установою, організацією) на підставі письмової угоди з роботодавцем про надання послуг з перевезення), що підтверджується документально та відшкодовується роботодавцем. Відповідно до\~пункту 33\~Порядку №\~337\~комісія (спеціальна\~комісія)\~зобов`язана з`ясувати обставини\~та причини\~настання нещасного\~випадку та/або\~гострого професійного\~захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що Акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 01 квітня 2020 року о 13 годині 30 хвилин у Товаристві з обмеженою відповідальністю «Будівельна компанія «Ескадор», затверджений від 27.05.2020 р. за формою Н-1/П, відповідає чинному законодавству, а тому підстав для його скасування не має. Щодо вимог про зобов`язання Головного управління Держпраці в Одеській області провести повторне спеціальне розслідування даного нещасного випадку, то суд вважає, що ці вимоги також задоволенню не підлягає, оскільки є похідними від вимог про скасування Акту спеціального розслідування нещасного випадку. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до\~змісту ч.2\~ст.\~141\~ЦПК України,\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи\~у разі\~задоволення позову\~покладаються на\~відповідача, у разі відмови в позові - на позивача. Згідно з вимогами ст.ст.124, 129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову.

Outcome: dismissed