Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-23 00:00:00

В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває вищевказана цивільна справа. В лютому 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Роздільнянської міської ради та [PERSON] , в якому просить визначити для нього додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю 6 місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Вказана позовна мотивована тим, [INFO] померла [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщини, у вигляді житлового будинку та земельної ділянки, які розташовані на території с. Вакулівка Роздільнянської міської ради Одеської області, які належали [PERSON] . За життя [PERSON] заповіту не склала, тому у даному випадку має місце спадкування за законом. Спадкова справу після смерті [PERSON] не заводилась, спадщину ніхто не прийняв, що підтверджується витягом зі Спадкового реєстру від 24.05.2023 року №72576806. 06.02.2023 року [PERSON] звернувся до нотаріальної контори з завою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але згідно листа №45/01-16 від 06.02.2023 року, приватним нотаріусом Роздільнянського нотаріального округу Курако К.Л. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину та повідомлено про необхідність визначення додаткового строку для прийняття спадщини, або встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини у судовому порядку. Причини пропуску даного строку позивач вважає поважними, оскільки з березня 2022 року та на даний час він безпосередньо приймав та приймає участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони країни, відсічі і стримуванні збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, а саме в населеному пункті Авдіївка та Новоолександрівка Донецької області. [PERSON] до цього часу проходить службу у лавах ЗС України та перебуваючи у відпустці з 28.01.2023 року по 06.02.2023 року, тільки зміг звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. На підставі відкладеного, позивач просить суд визначити для [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю 6 місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 10.04.2023 року провадження по справі відкрито, в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 01.05.2023 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Теренчук Є.М. в судове засідання не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять суд їх задовольнити. Представник відповідача Роздільнянської міської ради Одеської області надав суду клопотання, відповідно до якого не заперечує проти задоволення позовних вимог [PERSON] , просить суд розглянути справу за відсутності представника відповідача. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, відповідно до якої позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти задоволення позовної заяви, просить справу розглянути за її відсутності. Згідно ч.3ст.211 ЦПК України\~учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За даних обставин суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін та без здійснення фіксації судового процесу за допомогою звукозаписуючого засобу, відповідно до ч.2ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] , виданого 07.12.1985 року Виноградарською сільською радою Роздільнянського району Одеської області, актовий запис №46, вбачається, що матір`ю останнього зазначено [PERSON] , батьком [PERSON] . В судовому засіданні судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим Роздільнянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №412. Відповідно до свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 01.11.2017 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №681 встановлено, що [PERSON] помер [INFO] . 06.02.2023 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області Курако К.Л. з усною заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але листом приватного нотаріуса від 06.02.2023 року №45/01-16 [PERSON] було повідомлено про те, що ним пропущено строк для подання відповідної заяви про прийняття спадщини та роз`яснено про необхідність звернення до суду. Неможливість своєчасного подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у шестимісячний строк позивач мотивує тим, що приймав та на даний час приймає участь у здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпечення їх здійснення, на підтвердження чого надав суду довідку заступника командира військової частини [NUMBER] [PERSON] від 15.08.2022 року №14253. З відпускного квитка від 27.01.2023 року №489 встановлено, що солдат [PERSON] був звільнений для вирішення соціально побутових питань до с. Вакулівка Роздільнянського району Одеської області терміном на 10 діб (+2 доби на дорогу) з 28.01.2023 року по 06.02.2023 року. Відповідно до ст. ст.1216,1217 ЦК України\~спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя\~статті 1272 ЦК України). Як свідчить тлумачення частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи». Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.10. 2018 року у справі № 681/203/17-ц. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р. Відповідно ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Обґрунтовуючи судове рішення, суд також приймає до уваги вимогист.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини. Так, враховуються висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року (серія А, № 303А, п. 2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У Постанові ВС/КЦС від 17.10.2018, у справі №681/203/17-ц визначено, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. У зв`язку з викладеним, оскільки позивач [PERSON] дійсно перебуває в зоні проведення бойових дій, при першій можливості звернувся до приватного нотаріуса з відповідно заявою про прийняття спадщини,через незначний часовий проміжок ( [PERSON] померла [INFO] , [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса 06.02.2023 року), а саме через 7 місяців, а отже пропустив лише 1 місяць, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved