Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-31 00:00:00

У лютому 2023 року [PERSON] звернулася до Московського районного суду м. Харкова з позовом у якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном три місяці з часу набрання законної сили рішенням суду. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що [INFO] померла її тітка [PERSON] . На день смерті [PERSON] була зареєстрована та фактично мешкала за адресою: [ADDRESS] , і після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якого увійшла 1/3 частка цієї квартири. [PERSON] залишила заповіт у якому все своє майно заповіла їй, а також [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у рівних частках кожному. Строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] мав сплинути 27.05.2022. 24 лютого 2022 року розпочалася військова агресія російської федерації проти України. На території Харківської територіальної громади відбувались активні бойові дії, місто Харків постійно піддавалось обстрілам з ракетних та артилерійських систем, тому звернення до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, тобто у місті Харкові, було доволі небезпечним. Тим не менш, 25 травня 2022 року вона приїхала із м. Краснокутська до м. Харкова, щоб подати заяву про прийняття спадщини до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори. Однак, через те, що приміщення нотаріальної контори було пошкоджене внаслідок обстрілів і прийом громадян не проводився, її направили до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Рудаєвої В.О., яка була одним з двох працюючих у той час нотаріусів у Салтівському районі, які могли вчиняти відповідні нотаріальні дії. На прийомі нотаріус, посилаючись на постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» пояснила їй, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється і заяву про прийняття спадщини можна буде подати після війни. Однак, згодом в законодавстві відбулися зміни, а саме постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 р. № 719 до п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» були внесені зміни, а саме установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тобто, з урахуванням цих змін, строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] мав сплинути 27.09.2022 року. Про зазначені зміни щодо строків прийняття спадщини вона дізналася лише у січні 2023 року у П`ятій Харківській міській державній нотаріальній конторі, куди звернулася за консультацією з приводу оформлення документів після смерті її дядька [PERSON] , який помер [INFO] , який проживав разом з її тіткою [PERSON] і був співвласником 2/3 частки тієї ж квартири, що і [PERSON] 17 січня 2023 року вона подала до П`ятої ХДНК заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , однак нотаріус, відкривши спадкову справу за заявою, винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій. Вказувала, що спадщину після смерті [PERSON] ніхто не прийняв. Посилаючись на ст.1272 ЦК України, Постанову Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правову позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, позивач вважає, що заяву про прийняття спадщини подано нею не у встановлені законом строки з поважних причин. Дана обставина зумовлена її проживанням в іншому населеному пункті, обмеженому доступі до нотаріальних послуг через військову агресію рф, небезпечність поїздок до міста Харкова, неодноразові протягом незначного проміжку часу зміни в законодавстві щодо порядку прийняття спадщини, які у своїй сукупності є тими об`єктивними перешкодами, що істотно утруднили здійснення передбачених законом дій щодо прийняття спадщини. Прохання про визначення додаткового строку тривалістю саме 3 місяці позивач обґрунтували тим, що через війну знову можуть виникнути об`єктивні перешкоди для реалізації її права на подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою суду від 27.02.2023 відкрито провадження по даній справі у порядку загального позовного провадження. Встановлено строк на подання відзиву, відповіді на відзив, заперечень, письмових пояснень. Витребувано з п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №31/2023, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою суду від 20.04.2023 підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового засідання. У судовому засіданні представник позивача адвокат Василенко Т.В. підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила їх задовольнити, надала аналогічні викладеним у позові пояснення. Додала, що з 01.05.2023 було встановлено простій у роботі П`ятої ХМДНК до скасування воєнного стану в Україні, про що свідчить відповідь надана Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції на адвокатський запит. Окрім цього просила врахувати інформацію з відкритих джерел про час, тривалість та кількість повітряних тривог, повідомлень про вибухи, кількість артобстрілів по м. Харкову у період з 27.05.2022 по 17.01.2023. Відповідач Харківська міська рада, про дату та час судового засідання повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, відзиву на позовну заяву, чи будь яких інших заяв чи клопотань щодо розгляду справи до суду не подала. Від третьої особи - п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшло клопотання про розгляд справи без їх участі. Враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача згідно з положеннями ч.4 ст.223 ЦПК України. Суд, вислухавши доводи представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи та наявні у справі докази, встановив такі обставини. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим 27 листопада 2021 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с. 9). Відповідно до відомостей з реєстру прав власності на нерухоме майно, 1/3 квартири [ADDRESS] , на праві приватної власності належить померлій [PERSON] [PERSON] на випадок смерті зробила розпорядження: все належне їй майно, рухоме і нерухоме, де б воно було, з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на день її смерті буде належати їй за законом та на що за законом вона матиме право, заповідає [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] у рівних частках кожному, що підтверджується заповітом від 08.05.2015, посвідчений державним нотаріусом Одинадцятої Харківської державної нотаріальної контори Туревською С.О., зареєстрований у Спадковому реєстрі за №5-41 (а.с.13, 14). 17.01.2023 нотаріусом п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори зареєстровано спадкову справу № 70149261 (номер у нотаріуса 31/2023) після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] , що підтверджується витягом про реєстрацію у Спадковому реєстрі від 17.01.2023 (а.с.15). З постанови державного нотаріуса п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Зімніцької В. від 17.01.2023 за № 70/02-32 вбачається, що у видачі на ім`я [PERSON] свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченим Одинадцятою Харківською державною конторою 08.05.2015 за №-5-41, після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] , яка на день смерті була зареєстрована та проживала у [ADDRESS] , відмовлено у зв`язку з тим, що [PERSON] вважається спадкоємцем, що не прийняла спадщину, ні юридично ( в установлений ст.1270 ЦК України строк нею до нотаріальної контори не було подано заяви про прийняття спадщини), ні фактично (згідно частини 3 ст.1268 ЦК України, місце проживання [PERSON] не було зареєстроване разом із спадкодавцем [PERSON] , на час відкриття спадщини). З матеріалів спадкової справи, які були витребувані ухвалою суду, вбачається, що 17.01.2023 [PERSON] звернулася до п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] (а.с.37). Також в матеріалах спадкової справи містяться: копія паспорту та картка платника податків [PERSON] (а.с.39-41); копія свідоцтва про смерть [PERSON] (а.с.38); заповіт [PERSON] , зареєстрований у реєстрі за №5-41, витяг про реєстрацію заповіту у спадковому реєстрі, номер у спадковому реєстрі 57427193, номер у реєстрі нотаріальних дій №5-41 (а.с.42, 43); витяг про реєстрацію у спадковому реєстрі спадкової справи №70149261 (номер у нотаріуса 31/2023), спадкодавець [PERSON] (а.с.44); інформаційна довідка із Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), відповідно до якої заповіт № 57427193, номер в реєстрі нотаріальних дій 5-41, дата посвідчення [INFO] , є чинним (а.с.45); інформаційна довідка із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), згідно з якою інформація про спадкові справи та видані свідоцтва після смерті [PERSON] відсутня (а.с.46); копії паспорту та картки платника податків [PERSON] та [PERSON] , а також заява останніх від 20.01.2023 відповідно до якої останні повідомляють Харківську міську державну нотаріальну контору про те, що спадщину вони не прийняли, на спадщину вони не претендують, та претендувати не будуть, до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини звертатись не будуть, матеріальних претензій до тих спадкоємців, які прийняли спадщину у них нема; постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17.01.2023 (а.с.52). Тобто з матеріалів спадкової справи слідує, що заповіт померлої [PERSON] є дійсним, після її смерті спадщину ніхто не прийняв, більше того, спадкоємці за заповітом [PERSON] та [PERSON] від прийняття спадщини після померлої [PERSON] відмовились, а позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , у зв`язку тим, що вона в установлений ст.1270 ЦК України строк не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, а згідно частини 3 ст.1268 ЦК України, місце проживання [PERSON] не було зареєстроване разом із спадкодавцем [PERSON] , на час відкриття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Враховуючи вищезазначене належним відповідачем у даній справі є територіальна громада м.\~Харкова в особі Харківської міської ради, оскільки спадщину ніхто не прийняв, зокрема спадкоємця за заповітом [PERSON] , а спадкоємці за заповітом [PERSON] та [PERSON] від прийняття спадщини після померлої [PERSON] відмовились, тобто незалучення спадкоємців за заповітом до даної справи у якості відповідачів їхніх прав не порушує. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами\~ст.\~1220\~ЦК України\~спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46\~цього Кодексу). Згідно із ст. 1221 ЦК України (у редакції Закону, яка діяла на момент відкриття спадщини) місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.\~ У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Відповідно до приписів ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Позивач, зазначаючи про причини пропуску нею строку прийняття спадщини вказує на воєнний стан в Україні, постійні обстріли території України, зокрема м. Харкова, яке є місцем відкриття спадщини, нестабільний графік роботи нотаріальних контор, не стабільне функціонування державних реєстрів протягом значного проміжку часу, неодноразові протягом незначного проміжку часу зміни в законодавстві щодо порядку прийняття спадщини, через які вона безсумнівно вважала, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється і заяву про прийняття спадщини можна буде подати після війни. Зазначені причини, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивач дійсно мала перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини. При цьому суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022 установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється (п.3). У подальшому 24.06.2022 було внесено зміни до п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» та викладено в такій редакції: установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що була обізнана про прийняття Кабінетом Міністрів України зазначеної постанови та зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на весь час воєнного стану, саме ці обставини їй повідомила приватний нотаріус коли вона мала намір подати заяву на прийняття спадщити в межах шестимісячного строку. Про подальші зміни, якими перебіг строку для прийняття спадщини було зупинено не більше ніж на чотири місяці, вона була необізнана, а тому мала правомірні очікування, що не пропустить строк для прийняття спадщини. На переконання суду, незадоволення позовних вимог позивача матиме наслідком порушення принципу правової визначеності. Так, офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки. Окрім цього, Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації. Зважаючи на викладені позивачем обставини, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, суд приходить до переконання, що позивач дійсно мала правомірні очікування що строк на прийняття спадщини на період воєнного стану в Україні зупиняється, однак подальші зміни у законодавстві строків прийняття спадщини позбавили її можливості реалізувати свої права на спадщину. Окрім цього загальновідомим є факт того, що 24.02.2022 року розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу. Як вбачається з «Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», затверджених наказом Мінреінтеграції від 22 грудня 2022 року №309, територія Харківської міської територіальної громади з 24.02.2022 року по теперішній час належить до території можливих бойових дій. Війна, як соціальнополітичнеявище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор. Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24.02.2022 і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Разом з цим, позивач зазначила, що незважаючи на постійні обстріли міста Харкова вона намагалась подати заяву на прийняття спадщини у межах шестимісячного строку до п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори, однак зробити цього не з могла з причин що від неї не залежали. Такі доводи позивача, з врахуванням наданої Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції, не викликають у суду сумніву. Так, як вбачається з наданої Східним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції відповіді на адвокатський запит представника позивача адвоката Василенко Т. В., у зв`язку з військовою агресією рф та введенням військового стану в Україні, з метою забезпечення життя та здоров`я працівників та відвідувачів наказом Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) від 03.05.2022 №2209/к «Про встановлення простою» був встановлений простій у роботі п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори з 01.05.2022 до скасування воєнного стану в Україні. Лише 01.06.2022, відповідно до наказу Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) від 31.05.2022 №2715/к було виведено з простою деяких державних нотаріусів п`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори. Враховуючи викладене, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, складну безпекову ситуацію в Україні, зокрема у м. Харкові, що викликана військовою агресією рф проти України, яка безумовно мала вплив на нормальну життєдіяльність позивача, суд дійшов висновку, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. Отже, суд задовольняє вимоги позивача та визначає [PERSON] додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , оскільки початок збройної агресії російської федерації та активні бойові дії у Харкові та Харківській області змусили її у першу чергу вирішувати питання пов`язані із збереження свого життя та здоров`я, також суд враховує той факт, що позивач добросовісно помилялася щодо зупинення перебігу строків для прийняття спадщини на весь час воєнного стану, що призвело до того, що заява про прийняття спадщини не була подана у строк, передбачений\~статтею 1270 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved