Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-30 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом до ТОВ «ХАДО», ТОВ «ХАДО-Технологія» про стягнення коштів та моральної шкоди. Свої вимоги мотивує тим, що у квітні 2020 року він побачив рекламу ТОВ «ХАДО» про виготовлення підприємством присадок для двигунів автомобілів. У телефонному режимі спеціалістом ТОВ «ХАДО» для досягнення максимального ефекту під час проведення профілактики двигуна було рекомендовано зробити комплекс процедур. Крім того, його було повідомлено, що вказані процедури можна здійснити на фірмовій станції ТОВ «ХАДО» за адресою: м. Київ, вул. Кільцева дорога, 22-А. 29 квітня 2020 року він приїхав за попереднім записом на СТО «ХАДО Сервіс». В цей час двигун його автомобіля працював рівно, попередня діагностика не виявила будь-яких несправностей. Для проведення процедури розкоксування майстер СТО «ХАДО Сервіс» вибрав та придбав за його кошти засіб «Антикокс» в магазині, що розташований у приміщенні СТО «ХАДО Сервіс». Виробником цього засобу є ТОВ «ХАДО-Технологія». Після проведення процедури розкоксування двигун належного йому автомобіля не завівся, у зв`язку з чим він був змушений залишити його на СТО. Наступного дня він повернувся на СТО, де з`ясувалось, що двигун вдалося завести шляхом проведення повторного розкоксування поршневих кілець. Разом з тим, він помітив, що двигун працює нестабільно та димить. Він висловив претензію з приводу цього працівникам СТО та зателефонував до головного офісу ТОВ «ХАДО», де йому відповіли, що працівниками СТО були допущені помилки під час здійснення процедури розкоксування. Комп`ютерна діагностика автомобіля показала багаточисленні помилки. Менеджери СТО направили його автомобіль до їх підрядника ПП [PERSON] , який виявив закидання моторною оливою свічок запалення, занижену компресію в циліндрах, а також ендоскопія показала задири в циліндрах. Після проведення робіт по розкоксовці двигуна працівниками СТО «ТОВ «ХАДО» йому не було надано розрахунковий документ. Крім того, працівниками СТО висувались умови, що автомобіль йому повернуть лише тоді, коли він підпише документ, що не має претензій до працівників СТО. 13 травня 2020 року лише після звернення до правоохоронних органів він отримав документи стосовно проведення робіт з автомобілем та забрав його. 09 червня 2020 року він звернувся до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із заявою про проведення дослідження причин виходу з ладу двигуна його автомобіля. Відповідно до висновку № 16376/20-52 від 24 липня 2020 року причиною виходу з ладу двигуна автомобіля стало: потрапляння абразивних часток між поршнями та стінками циліндрів під час його роботи та недостатньому змащуванні циліндрів і поршнів. До цього призвело розкоксування поршневих кілець двигуна з використанням спеціальних присадок. Таким чином, безпечним є застосування засобу для розкоксування «Антикокс», виготовленого ТОВ «ХАДО», до двигунів, які знаходяться в розібраному стані та після їх використання обов`язковою умовою є видалення суспензії з твердими частками нагару. Продукт виробництва ТОВ «ХАДО» будь-яких застережень щодо застосування на різних типах блоків циліндрів автомобілів ні на сайті товариства, ні на тубусі не міститься. 29 липня 2020 року на адресу ТОВ «ХАДО» ним була направлена претензія з вимогою сплати коштів, необхідних для ремонту двигуна автомобіля. Проте, жодної відповіді на претензію він не отримав. Просить суд ухвалити рішення, яким стягнути солідарно з відповідачів на його користь завдані збитки у загальній сумі 171516 гривень 96 копійок, що складається з: - 155000 гривень - ремонт двигуна автомобіля; - 348 гривень - вартість засобу для розкоксовки «Антикокс»; - 1200 гривень - оплата послуги розкоксовки двигуна; - 1240 гривень - послуги евакуатора; - 13728 гривень 96 копійок - оплата послуг експертів за проведення дослідження. Крім того, просить стягнути солідарно з відповідачів на його користь завдану моральну шкоду у розмірі 50000 гривень. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 27 листопада 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року відмовлено в задоволенні клопотання позивача про виклик та допит експерта. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 31 травня 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін. З відзиву на позовну заяву представника відповідача ТОВ «ХАДО» вбачається, що він просить відмовити в задоволенні позову. Зазначено, що ТОВ «ХАДО» є неналежним відповідачем у справі з огляду на наступне. Виробником засобу для розкоксування поршневих кілець «Verylube антикокс» є ТОВ «ХАДО-Технологія». ТОВ «ХАДО» не надавало позивачу жодної послуги. У матеріалах справи міститься договір оренди приміщення від 16 грудня 2013 року та акт приймання-передачі приміщення від 16 грудня 2013 року, відповідно до яких приміщення [ADDRESS], було передано в оренду для розміщення станції технічного обслуговування ФОП [PERSON] . Згідно з товарним чеком № 29/04 від 29 квітня 2020 року розкоксування двигуна було здійснено ФОП [PERSON] , а не працівниками ТОВ «ХАДО». Позивач не доводить та не зазначає в позові, якими саме спільними діями або бездіяльністю ТОВ «ХАДО-Технологія» та ТОВ «ХАДО» завдали йому шкоди. Наданий позивачем висновок експертного дослідження не може бути визнаний висновком експерта (доказом). З відзиву на позовну заяву представника відповідача ТОВ «ХАДО-Технологія» вбачається, що вона просить відмовити в задоволенні позову. Зазначено, що виробником засобу для розкоксування поршневих кілець «Verylube антикокс» є ТОВ «ХАДО-Технологія», але позивач жодним чином не доводить, що цей засіб є продукцією неналежної якості. ТОВ «ХАДО-Технологія» не надавало позивачу жодної послуги. У матеріалах справи міститься договір оренди приміщення від 16 грудня 2013 року та акт приймання-передачі приміщення від 16 грудня 2013 року, відповідно до яких приміщення [ADDRESS] , було передано в оренду для розміщення станції технічного обслуговування ФОП [PERSON] . Згідно з товарним чеком № 29/04 від 29 квітня 2020 року розкоксування двигуна було здійснено ФОП [PERSON] . Позивач не доводить та не зазначає в позові, якими саме спільними діями або бездіяльністю ТОВ «ХАДО-Технологія» та ТОВ «ХАДО» завдали йому шкоди. Наданий позивачем висновок експертного дослідження не може бути визнаний висновком експерта (доказом). Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, особи, які беруть участь у справі, не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що позивач є власником автомобіля марки «Porsche Cayenne» державний реєстраційний номер [NUMBER] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу. З позову вбачається, що [PERSON] привіз належний йому автомобіль на СТО «ХАДО Сервіс» за адресою: м. Київ, вул. Кільцева дорога, 22-А, де отримав послугу з розкоксування двигуна. Зазначає, що у результаті цієї послуги його автомобілю було завдано шкоду, що підтверджується висновком експерта. Просить суд ухвалити рішення, яким зобов`язати відповідачів у солідарному порядку відшкодувати завдану йому матеріальну та моральну шкоду. Відповідачами у справі [PERSON] зазначив ТОВ «ХАДО» та ТОВ «ХАДО-Технологія». Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 ст. 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У матеріалах справи міститься договір оренди приміщення від 16 грудня 2013 року, укладений між [PERSON] та ФОП [PERSON] . Відповідно до цього договору орендодавець передає, а орендар приймає в тимчасове платне користування частину нежитлового приміщення, розташованого за адресою: [ADDRESS] , а саме СТО (станція технічного обслуговування), загальною площею 117,0 кв.м. Зазначене також підтверджується актом приймання-передачі приміщення від 16 грудня 2013 року. Відповідно до товарного чеку № 29/04 від 29 квітня 2020 року розкоксування двигуна автомобіля було здійснено ФОП [PERSON] . Засіб для розкоксування «Антикокс» придбаний в магазині з реалізації товарів [PERSON] . Відповідно до частин 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з частинами 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. За нормами ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Позивачем жодних доказів на підтвердження надання йому послуг відповідачами суду не надано. Крім того, матеріали справи не містять доказів того, що засіб, виробником якого є ТОВ «ХАДО-Технологія», є неналежної якості та у результаті його використання було завдано шкоду його автомобілю. Вбачається, що ТОВ «ХАДО» та ТОВ «ХАДО-Технологія» не є належними відповідачами у справі. Згідно ч. 2 ст. 51 ЦПК України суд якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій. Представниками відповідачів у відзивах зазначалось про те, що ТОВ «ХАДО» та ТОВ «ХАДО-Технологія» є неналежними відповідачами у справі. Разом з тим, позивач з клопотанням про заміну неналежних відповідачів до суду не звертався та визначив відповідачами саме ТОВ «ХАДО» та ТОВ «ХАДО-Технологія». З огляду на наведене, у задоволенні позову слід відмовити.

Outcome: dismissed