Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

07.02.2022 р. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета позову: Сьома київська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлого [INFO] , та [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що він є сином [PERSON] , померлого [INFO] , та [PERSON] , померлої [INFO] на тимчасово окупованій території України. Після смерті [PERSON] та [PERSON] залишилась спадщина у вигляді належного їм майна. За своє життя батьки позивача заповіту не залишили, а тому позивач має право на спадкування за законом. З метою прийняття спадщини позивач звернувся у встановленому законом порядку до нотаріуса з відповідними заявами, однак позивачу було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом з причин пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що пропустив вказаний строк з поважних причин, оскільки не мав можливості своєчасно подати заяви нотаріусу в зв`язку з тим, що в судовому порядку вирішував питання про встановлення факту смерті, після чого звертався до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою державної реєстрації смерті та отримання свідоцтв про смерть. Таким чином, оскільки позивач вважає, що з поважних причин пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його батьків [PERSON] та [PERSON] , тому звернувся до суду з даним позовом. Ухвалою від 11.02.2022 р. відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою від 23.08.2022 р. задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. Ухвалою від 09.11.2022 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі, проти проведення заочного розгляду справи не заперечив. Третя особа в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи за його відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явився, свого представника до суду не направив, про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, причин неявки не повідомив та відзиву не подав. Враховуючи, що представник позивача не заперечив проти проведення заочного розгляду справи, при цьому відповідач, що належним чином повідомлявся про розгляд справи, в судове засідання не з`явився, відзиву не подав, а тому відповідно до вимог ст.ст. 280, 281 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що [INFO] на тимчасово окупованій території України в місті Луганськ помер [PERSON] , що підтверджується копією рішення Дарницького районного суду м.Києва від 10.09.2021 р. у справі № 753/18530/21 та копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [INFO] на тимчасово окупованій території України в місті Луганськ померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , є сином померлих [PERSON] та [PERSON] . З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] та [PERSON] по день смерті проживали на тимчасово окупованій території України в місті Луганськ, де як було встановлено у рішенні Дарницького районного суду м.Києва від 10.09.2021 р., органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження. Відповідно до положень ст. 9-1 Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. Спадкова справа підлягає реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України. Так, оскільки заяву про прийняття спадщини позивач вперше подав державному нотаріусу Сьомої київської державної нотаріальної контори, яка територіально знаходиться у Дарницькому районі м.Києва, тому відповідно місцем відкриття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] , та [PERSON] , померлої [INFO] є Дарницький район м.Києва. Державним нотаріусом на підставі заяв [PERSON] про прийняття спадщини заведено спадкові справи №№ 746/2021, 747/2021 щодо майна померлих [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією листа Сьомої київської державної нотаріальної контори від 01.09.2022 р. № 2255/02-14. Разом з тим, 18.09.2021 р. державним нотаріусом позивачу було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину з причин пропуску ним встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується копіями постанов про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.09.2021 р. Згідно з ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своїх батьків [PERSON] та [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки не мав можливості це зробити у зв`язку з тим, що в судовому порядку вирішував питання про встановлення факту смерті, після чого звертався до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою державної реєстрації смерті та отримання свідоцтв про смерть, що підтверджується матеріалами справи. Враховуючи, що позивач з об`єктивних причин не мав можливості звернутись із заявами про прийняття спадщини протягом шести місяців після смерті його батьків [PERSON] та [PERSON] , зокрема у зв`язку з вирішенням питання про встановлення факту смерті в судовому порядку, державною реєстрацією смерті та отриманням свідоцтв про смерть, суд вважає причини пропуску позивачем строку для подання заяв про прийняття спадщини, яка залишилась після [PERSON] , померлого [INFO] , та [PERSON] , померлої [INFO] , поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини в три місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved