Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-25 00:00:00

До Дніпровського районного суду міста Києва звернувся представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Згідно заявлених вимог, представник позивача просив суд стягнути з [PERSON] на користь позивача заборгованість за отримані житлово-комунальні послуги в сумі 3 905,00 грн - основного боргу, 776,37 грн - інфляційні втрати, 296,52 грн - 3% річних, суму судового збору у розмірі 2 481,00 грн, витрат на правничу допомогу у розмірі 2 600,00 грн та гонорар у сумі 497,78 грн. Вимоги позову обґрунтовані тим, що [PERSON] є власником нерухомого майна, а саме квартири [ADDRESS] . Співвласниками багатоквартирного будинку [ADDRESS] 17 грудня 2015 року створено ОСББ «Стародарницький», функції з управління та обслуговування розпочато 31 жовтня 2016 року. Рішенням загальних зборів ОСББ «Стародарницький» від 07 серпня 2018 року затверджено збір коштів на виконання робіт з проектування та будівництва електричних мереж. Рішенням загальних зборів ОСББ «Стародарницький» від 10 липня 2021 року затверджено розмір внеску на встановлення огорожі. Станом на 18 січня 2022 року в результаті несплати [PERSON] внесків проектування та будівництво електричних мереж та внесків на встановлення огорожі, перед ОСББ «Стародарницький» за період з серпня 2018 року по грудень 2021 року включно за боржником обліковується заборгованість у 3 905,00 грн. Посилаючись на ст. 625 ЦК України, позивачем нараховано інфляційні втрати в розмірі 776,37 грн та 3% річних у розмірі 296,52 грн. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 18 лютого 2022 року відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. (а.с. 29-30) Доказів отримання відповідачем копії позовної заяви з додатками матеріали справи не містять. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 19 травня 2022 року закрито провадження у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги закрити (а.с.42) Постановою Київського апеляційного суду від 14 вересня 2022 року ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 19 травня 2022 року скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. (а.с. 74-76) Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2022 року зазначену цивільну справу прийнято до провадження судді Гаврилової О.В. (а.с.81-82) 07 жовтня 2022 року сторонам було надіслано копії вищезазначеної ухвали до електронних скриньок, що підтверджується довідками про доставку електронного листа. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. 08 листопада 2022 року від відповідача [PERSON] надійшов до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити в задоволенні позовних. Відзив обґрунтований тим, що до звернення позивача до суду у відповідача була відсутня будь-яка заборгованість перед позивачем, що на думку відповідача свідчить про відсутність порушеного права позивача. Зауважує, що жодна вимога від позивача про нарахування інфляційний втрат та 3% річних до відповідача не надходила. Відповідач вважає, що стягнення з неї будь-яких додаткових коштів є незаконним та суперечить нормам чинного законодавства. Крім того, відповідач вважає, що адвокатом не було здійснено належної підготовки та встановлення підстав для звернення до суду з позовом, що на думку відповідача, свідчить про некомпетентність адвоката та його неналежну підготовку до справи, яка не повинна оплачуватись за її рахунок. 10 листопада 2022 року представник ОСББ «Стародарницький» - Логвин А.В. направив на електронну адресу суду заперечення на відзив (які по суту є відповіддю на відзив), в яких посилаючись на ч. 1 ст.612, ч.2 ст. 625 ЦПК України, зазначив, що позовні вимоги позивача полягали не лише в стягненні заборгованості, а й у відшкодування інфляційних втрат та 3% річних, оскільки заборгованість виникла за період прострочення виконання зобов`язання з 01 листопада 2018 року по 18 січня 2022 року. Згідно вимог ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані позивачем та відповідачем докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що 17 грудня 2015 року проведено державну реєстрацію ОСББ «Стародарницький», код ЄДРПОУ 40182399, місцезнаходження: 02090, м. Київ, Харківське шосе, буд.17-А (а.с.13-15). ОСББ «Стародарницький» діє на підставі Статуту, який затверджено Загальними зборами ОСББ «Стародарницький» (протокол №7 від 20 січня 2018 року). (а.с.16-20). Згідно Статуту ОСББ «Стародарницький» створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку [ADDRESS] для покращення якості комунальних послуг, захисту інтересів власників, використання для власних потреб прилеглої до будинку земельної ділянки, прагнучи спільного утримання багатоквартирного будинку. Згідно пункту 2.1. Статуту метою створення об`єднання є забезпечення і захист прав співвласників та дотримання ними своїх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна об`єднання, своєчасного надходження коштів від співвласників багатоквартирного будинку для сплати всіх платежів, передбачених законодавством, цим статутом та правочинами, що укладені об`єднанням. Об`єднання є неприбудинковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками. Господарче забезпечення діяльності об`єднання може здійснюватися власними силами об`єднання (шляхом самозабезпечення) або шляхом залучення на договірних засадах суб`єктів господарювання. Пунктом 2.2. Статуту визначено, що завданням об`єднання є забезпечення: належного утримання будинку та прибудинкової території; реалізація прав власників приміщень та квартир будинку на володіння, користування та розпорядження спільним майном; сприяння співвласникам об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами; виконання власниками приміщень та квартир будинку своїх зобов`язань та обов`язків, пов`язаних з діяльністю об`єднання; здійснення господарської діяльності для забезпечення власних потреб. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Статтею 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. За змістом ст. 10 даного Закону вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Відповідно до ст. 12 вказаного Закону управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Рішенням ОСББ «Стародарницький», оформленим протоколом №8 зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Стародарницький» за місцезнаходженням м.Київ, Харківське шосе 17-А від 07 серпня 2018 року, серед іншого, затверджено додатковий (не передбачений кошторисом) внесок на виконання робіт з проектування та будівництва (документацію, матеріали, проектні роботи, виконання в натурі частини проекту тощо) електричних мереж з подальшою передачею на баланс ПрАт «ДТЕК Київські електромережі», підключенням будинку по постійній схемі і укладання прямого договору на постачання електричної енергії з ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі»: 1ша частина - 12,5 грн/м2 - після набрання 50%+1 голосу по даному питанню та оприлюднення даного рішення протягом 1 календарного місяця згідно квитанції на сплату внеску, яку співвласниками отримати у правління ОСББ (копія буде знаходитися у поштовій скрині з номером відповідної квартири (приміщення) та буде направлена на email співвласника у разі його надання) з моменту оприлюднення даного рішення. 2га частина - 65,00 грн/м2 - після набрання 50%+1 голосу по даному питанню протягом 2 календарних місяців згідно квитанції на сплату внеску, яку співвласникам отримати у правління ОСББ (копія буде знаходитися у поштовій скрині з номером відповідної квартири (приміщення) та буде направлена на email співвласника у разі його надання) з моменту оприлюднення даного рішення. 3тя частина - 65,00 грн/м2 - після набрання 50%+1 голосу по даному питанню протягом 3 календарних місяців згідно квитанції на сплату внеску, яку співвласникам отримати у правління ОСББ (копія буде знаходитися у поштовій скрині з номером відповідної квартири (приміщення) та буде направлена на email співвласника у разі його надання) з моменту оприлюднення даного рішення. У разі якщо на момент голосування власника приміщення чи квартири не визначено та на приміщення чи квартиру не отримано право власності, але у приміщення чи квартири існує інвестор (фізична чи юридична особа), встановити, що після набуття такою особою права власності вона повинна внести початковий внесок на 142,50 грн/м2 за виконання робіт з проектування та будівництва (документацію, матеріали, проектні роботи, виконання в натурі частини проекту тощо) електричних мереж. (а.с. 9-10) Рішенням загальних зборів ОСББ «Стародарницький», оформленим протоколом №14 зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Стародарницький» за місцезнаходженням м.Київ, Харківське шосе 17-А від 10 липня 2021 року, серед іншого, затверджено внесок на встановлення огорожі прибудинкової території у розмірі 30 грн з 1 квадратного метру одноразово (тобто одна квитанція на сплату). В незалежності від наявності чи відсутності у власності автомобіля у такого співвласника. Термін сплати внеску до 01.10.2021 року у разі затвердження позитивного рішення (а.с. 11-12). За правилами п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Згідно зі ст. 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник зобов`язаний: виконувати вимоги статуту об`єднання; виконувати рішення статутних органів, прийняті у межах їхніх повноважень; не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників; своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Відповідно до ч. 1 ст. 17, ст. 20, ч. 6-8 ст. 22, ч. 4 ст. 23 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» власники квартир у багатоквартирному будинку, функції по утриманню якого і прибудинкової території здійснює об`єднання співвласників, зобов`язані нести витрати по утриманню спільного неподільного майна незалежно від членства в об`єднанні в розмірі затверджених в установленому порядку тарифів. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , загальною площею 53,5 кв.м, житловою площею 20,4 кв.м, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об`єкта нерухомого майна станом на 04 січня 2022 року (а.с.6-7) та не заперечується відповідачем. Згідно ч. 1 ст. 12 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Правовідносини із споживання житлово - комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово - комунальні послуги». Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. За положеннями ч. 2 ст. 382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. За змістом ст. 319, 322 ЦК України, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно положень ч.1 ст.12 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» витрати на управління багатоквартирним будинком включають: 1) витрати на утримання, реконструкцію, реставрацію, проведення поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна у багатоквартирному будинку; 2) витрати на оплату комунальних послуг стосовно спільного майна багатоквартирного будинку; 21) витрати, пов`язані з виконанням зобов`язань за кредитним договором, укладеним за програмами Фонду енергоефективності; 3) витрати на сплату винагороди управителю в разі його залучення; 4) інші витрати, передбачені рішенням співвласників або законом. [PERSON] щомісячні внески на проектування та будівництво електромереж та внесок на встановлення огорожі сплачувала частково та періодично, у зв`язку з чим станом на 18 січня 2022 року утворилася заборгованість за внеском на проектування та будівництво електромереж в сумі 2 800,00 грн, та за внеском на встановлення огорожі - 1 105,00 грн (а.с.5). 18 травня 2022 року відповідачем [PERSON] подано до суду квитанції про сплату нею на рахунок ОСББ «Стародарницький» 23 січня 2022 року внеску на встановлення огорожі прибудинкової території в розмірі 1 105,00 грн та 22 січня 2022 року внеску на проектування та будівництво електромереж в розмірі 2 800,00 грн (а.с.35) Отже, сплативши в січні 2022 року на рахунок ОСББ «Стародарницький» суму заборгованості за внеском на проектування та будівництво електромереж та за внеском на встановлення огорожі, [PERSON] фактично виконала зобов`язання перед ОСББ «Стародарницький» зі сплати заборгованості за цими внесками. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог ОСББ «Стародарницький» до [PERSON] про стягнення заборгованості за внесками в сумі 3 905,00 грн - основного боргу. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно розрахунків 3% річних та інфляційних втрат за період з серпня 2018 року по 18 січня 2022 року, ОСББ «Стародарницький» нарахувало 3% річних в розмірі 296,52 грн та інфляційні втрати - 776,37 грн (а.с.5). Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. За відсутності оформлених договірних відносин, але в разі прострочення виконання грошового зобов`язання з оплати отриманих житлово-комунальних послуг, на боржника покладається відповідальність, передбачена частиною другою статті 625 ЦК України (висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 16 грудня 2015 року у справі № 6-2023цс15). Разом з тим, згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» №530-ІХ від 17 березня 2020 року, на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (Соvid-19), та протягом 30 днів з дня його відміни забороняється: нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року зі змінами «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу Соvid-19», з 12 березня 2020 року на всій території України запроваджено карантин. Постановою Кабінету Міністрів України №1236 від 09 грудня 2020 року зі змінами, з 19 грудня 2020 р. до 31 серпня 2022 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", від 20 травня 2020 р. № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та від 22 липня 2020 р. № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2". Зважаючи на те, що на території України з 12 березня 2020 року було запроваджено карантин, на період дії якого Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (Соvid-19)» (№530-ІХ від 17 березня 2020 року) заборонено нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги, нарахування та стягнення судом 3% річних та інфляційних втрат, отже їх нарахування з 17 березня 2020 року на суму боргу за надані послуги, є помилковим та порушує норми чинного законодавства. З урахуванням викладеного, позовні вимоги в частині стягнення 3% річних та інфляційних втрат за період з 17 березня 2020 року по 18 січня 2022 року, протягом якого штрафні санкції не нараховуються в силу імперативної вказівки закону, не підлягають задоволенню. Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 20 листопада 2020 року у справі № 910/13071/19, сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця. Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці. Як убачається з наданого позивачем розрахунку (а.с.5), у серпні 2018 року позивачем нараховано внесок на проектування та будівництво електромереж в розмірі 668,75 грн, у вересні 2018 року - 3 477,50 грн, в жовтні 2018 року - 3 447,50 грн. Разом з тим у розрахунку вказано, що у вересні 2018 року в [PERSON] виникла заборгованість зі сплати цих внесків у сумі 2000,00 грн, в жовтні 3 000,00 грн, станом на кінець 2018 року борг склав 2 800,00 грн. Проте, рішенням ОСББ «Стародарницький», оформленим протоколом №8 зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Стародарницький» за місцезнаходженням м.Київ, Харківське шосе17-А від 07 серпня 2018 року, затверджено що 1ша частина додаткового (не передбачений кошторисом) внеску на виконання робіт з проектування та будівництва (документацію, матеріали, проектні роботи, виконання в натурі частини проекту тощо) електричних мереж в сумі 12,5 грн/м2 - після набрання 50%+1 голосу по даному питанню та оприлюднення даного рішення протягом 1 календарного місяця згідно квитанції на сплату внеску, 2га частина - 65,00 грн/м2 - після набрання 50%+1 голосу по даному питанню протягом 2 календарних місяців згідно квитанції на сплату внеску, 3тя частина - 65,00 грн/м2 - після набрання 50%+1 голосу по даному питанню протягом 3 календарних місяців згідно квитанції на сплату внеску. Матеріали справи не містять відомостей щодо оприлюднення рішення ОСББ «Стародарницький», оформленого протоколом №8 зборів співвласників багатоквартирного будинку ОСББ «Стародарницький» за місцезнаходженням м.Київ, Харківське шосе, 17-А від 07 серпня 2018 року. Виходячи з наведеного, та того, що за період з січня 2019 року по 16 березня 2020 року включно була наявна заборгованість за внеском на проектування та будівництво електромереж, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню інфляційні втрати в сумі 133,86 грн (101,0/100*100,5/100*100,9/100*101,0/100*100,7/100* 99,5/100*99,4/100* 99,7/100*100,7/100* 100,7/100*100,1/100* 99,8/100*100,2/100*99,7/100*100,8/100*2 800,00 грн - 2 800,00 грн) та 3% річних в розмірі 104,66 грн. (2 800,00 грн*3*456/366/100) Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на вищевикладене, на підставі доказів, поданих учасниками справи, беручи до уваги принцип змагальності сторін, виходячи із встановлених судом фактів і відповідних їм правовідносин, належності, допустимості і достовірності кожного доказу окремо, а також достатності і взаємного зв`язку в їх сукупності, враховуючи несвоєчасність сплати відповідачем внесків на проектування та будівництво електромереж, з [PERSON] підлягають стягненню інфляційні втрати та 3% річних за період з січня 2019 року по 16 березня 2020 року включно, а отже позов підлягає частковому задоволеню. На підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З відповідача на користь позивача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 118,84 грн. В позовній заяві представник позивача просить стягнути з відповідача на користь позивача понесені судові витрати та зазначає, що витрати які поніс позивач складаються із 2 600,00 грн на правову допомогу та 497,78 грн гонорару адвоката. Згідно п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Пунктом 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи належать витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності). Статтею 14 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокатське бюро є юридичною особою, створеною одним адвокатом, і діє на підставі статуту. Найменування адвокатського бюро повинно включати прізвище адвоката, який його створив. Державна реєстрація адвокатського бюро здійснюється у порядку, встановленому Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців", з урахуванням особливостей, передбачених цим Законом. Адвокатське бюро має самостійний баланс, може відкривати рахунки у банках, мати печатку, штампи і бланки із своїм найменуванням. Про створення, реорганізацію або ліквідацію адвокатського бюро адвокат, який створив адвокатське бюро, протягом трьох днів з дня внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців письмово повідомляє відповідну раду адвокатів регіону. Стороною договору про надання правової допомоги є адвокатське бюро. Адвокатське бюро може залучати до виконання укладених бюро договорів про надання правової допомоги інших адвокатів на договірних засадах. Адвокатське бюро зобов`язане забезпечити дотримання професійних прав адвокатів та гарантій адвокатської діяльності. Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Згідно з ч. 2 вказаної вище статті порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Згідно ч.3 ст. 27 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права. Договір про надання правової допомоги за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який в свою чергу, врегульовано Главою 63 ЦК України. Зокрема, ст. 903 ЦК України передбачає, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором. Стаття 632 ЦК України регулює поняття ціни договору. За приписами вказаної статті ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін, зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом, а якщо ціна у договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається виходячи із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору. Визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити з встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат, що узгоджується з приписами статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність». 20 грудня 2021 року між Адвокатським бюро «Калашнюк і Партнери» та ОСББ «Стародарницький» укладено договір про надання правової допомоги №72, яким регулюються правовідносини щодо надання виконавцем правової допомоги, а саме: ознайомлення із статутними документами ОСББ, ознайомлення з рішеннями загальних зборів, проведення розрахунку заборгованості та підготовки позовної заяви з додатками та документів для звернення до суду в порядку позовного провадження за період боргу, з боржника [PERSON] , власника квартири [ADDRESS] та подача до суду позовної заяви не пізніше 15 лютого 2022 року через засоби поштового зв`язку або безпосередньо через канцелярію Дніпровського районного суду міста Києва або через електронний суд, орієнтовний обсяг витраченого часу - 4 години (а.с. 22-23). Виконавець бере на себе зобов`язання надавати послуги згідно умов договору на підставі усних та письмових доручень Замовника та зобов`язується у строк до 10 січня 2022 року ознайомитись із статутними документами ОСББ, ознайомлення з рішеннями загальних зборів, проведення розрахунку заборгованості та підготувати позовну заяву до Дніпровського районного суду м.Києва щодо боржника, та подача до суду позовної заяви не пізніше 15 лютого 2022 року через засоби поштового зв`язку, безпосередньо через канцелярію Дніпровського районного суду м.Києва або електронний суд. (п.2.1. договору). За змістом п.5.1. договору про надання правової допомоги №72 від 20 грудня 2021 року, сторони погодили, що ціна договору за надання послуг згідно п.2.1 договору замовник сплачує виконавцеві винагороду у розмірі 2 600,00 грн за 4 години часу витраченого на збір доказів, підготовку матеріалів для звернення до суду та підготовку позовної заяви і подачу її до суду, з розрахунку 1 година - 650,00 грн. В матеріалах справи наявні: рахунок-фактура №РФ-000138 від 20 грудня 2021 року за договором про надання правової допомоги №72 від 20 грудня 2021 року, за яким вартість послуг з підготовки та подачі заяви про стягнення заборгованості з боржника власника квартири [ADDRESS] [PERSON] по [ADDRESS] та подача до суду заяви не пізніше 15 лютого 2022 року через засоби поштового зв`язку, орієнтовний обсяг витраченого часу складає 4 години, а вартість надання послуг - 2600,00 грн (а.с. 23-зворот) та акт надання послуг №138 від 14 лютого 2022 року (а.с.25). На підтвердження оплати послуг адвоката стороною позивача надано платіжне доручення №414 від 30 грудня 2021 року з сумою оплати 2600,00 грн (а.с.24). На підстав п. 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають до стягнення витрати на правничу допомогу у розмірі 124,54 грн. За змістом п.5.2. договору про надання правової допомоги №72 від 20 грудня 2021 року, гонорар успіху - додаткова винагорода - форма винагороди адвоката за позитивне вирішення справи та досягнення мети, визначеної довірителем. Сторони за взаємною згодою вирішили встановити гонорар успіху адвоката за позитивне вирішення даної справи згідно договору в розмірі 10% від суми задоволених Дніпровським районним судом міста Києва позовних вимог. Європейський суд з прав людини у рішенні від 19 жовтня 2000 року у справі «Іатрідіс проти Греції» тлумачить «гонорар успіху» як домовленість, згідно з якою клієнт зобов`язується виплатити адвокату як винагороду певний відсоток від присудженої йому судом грошової суми, якщо рішення буде на користь клієнта. Якщо такі угоди є юридично дійсними, то визначені суми підлягають сплаті клієнтом (§ 55). Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 травня 2020 року у справі №904/4507/18 (провадження № 12-171гс19) також зауважила, що за наявності угод, які передбачають «гонорар успіху», ЄСПЛ керується саме наведеними вище критеріями при присудженні судових та інших витрат, зокрема, у рішенні від 22 лютого 2005 року у справі «Пакдемірлі проти Туреччини» (Pakdemirli v. Turkey, заява № 35839/97) суд також, незважаючи на укладену між сторонами угоду, яка передбачала «гонорар успіху» у сумі 6 672,90 євро, однак, на думку суду, визначала зобов`язання лише між заявником та його адвокатом, присудив 3 000,00 євро як компенсацію не лише судових, але й інших витрат (§ 70-72). З урахуванням наведеного вище, не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (пункти 5.43, 5.44). Однак вищенаведене не означає, що такі зобов`язання між адвокатом та клієнтом не є обов`язковими для сторін договору про надання правової допомоги, у разі якщо такий договір є дійсним. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заявлений до стягнення «гонорар успіху» без належного обґрунтування цих витрат, не відповідає критеріям розумності, співмірності та справедливості, тому у стягненні з відповідача витрат, пов`язаних з досягненням адвокатом успіху, тобто «гонорару успіху» слід відмовити.

Outcome: partial