Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-31 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, у розмірі 5117 грн. Обґрунтовуючи позов, зазначив, що 30.04.2021 о 05 год. 00 хв., перебуваючи на р.Інгулець, біля с.Цибулеве, [PERSON] здійснив незаконний лов риби в період весняно-літньої заборони (нересту) забороненим знаряддям лову сітками лісковими. Виловив риби приблизно загальною вагою 63кг. Своїми діями [PERSON] порушив пункт 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст.52-1 ЗУ «Про тваринний світ». Головним державним інспектором Кіровоградського рибоохоронного патруля Тимченком Є.І. 30.04.2021 складено протокол про адміністративне правопорушення №000743. За результатами розгляду вказаного протоколу, постановою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 31.08.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП. Внаслідок незаконних дій [PERSON] , державі заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 5117 грн. 00 коп., питання щодо відшкодування якої у постанові Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградській області від 31.08.2021 не вирішено. Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області на адресу [PERSON] 13.12.2021 направлено сповіщення щодо необхідності відшкодування заподіяних державі збитків, однак вказане повідомлення повернулось до управління з відміткою «адресат відсутній за даною адресою». З урахуванням викладеного, вважає, що діями [PERSON] завдана шкода навколишньому природному середовищу на суму 5117 грн. 00 коп., а тому вона підлягає стягненню з останнього на користь держави. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, а справу просив слухати за його відсутності. Не заперечував щодо заочного розгляду справи. Відповідач в\~судове засідання\~не з`явився,\~про час\~та місце\~розгляду справи\~повідомлявся у\~встановленому законом\~порядку.\~Про причини\~своєї неявки\~суд не\~повідомив,\~відзив та\~заяву про\~розгляд справи\~за його\~відсутності до\~суду не\~подав. Згідно з ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01.06.2023, розгляд справи проводиться заочно. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлено, [PERSON] \~30\~квітня 2021\~року о\~05\~год.\~00\~хв.\~на річці\~Інгулець \~біля с.\~Цибулеве,\~здійснював незаконний\~лов риби в період весняно-літньої заборони (нерест) забороненим знаряддям лову сітками лісковими, виловивши при цьому рибу, приблизною загальною вагою 63 кг, чим завдав збитків на суму 5117 грн. Зазначеними діями [PERSON] порушив п.3.15, п.4.4 Правил любительського та спортивного рибальства та ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ». Постановою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 31.08.2021 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, провадження у справі про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Внаслідок протиправних дій [PERSON] , державі спричинено матеріальні збитки на загальну суму 5117 грн. 00 коп. Розмір матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконних дій [PERSON] розраховано відповідно до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об`єктах, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209. Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області 13.12.2021 направило на адресу [PERSON] сповіщення про відшкодування заподіяних державі матеріальних збитків у добровільному порядку. Згідно з ч.3 ст.40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Статтею 13 Конституції України, статтями 3-5 Закону України «Про тваринний світ» та статтею 39 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що об`єкти тваринного світу (в тому числі риби, ссавці, членистоногі, молюски та інші) знаходяться під охороною держави та належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Відповідно до ст.ст.27, 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. У порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно зі ст.63 Закону України «Про тваринний світ», ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до ч.ч.4, 5 ст.68, ч.1 ст.69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забруднення навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу. Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч.4 ст.63 «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно зі ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до п.6.2 Правил любительського і спортивного рибальства шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Як вбачається з постанови Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 31.08.2021 у справі №389/547/21, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням строків накладенням адміністративного стягнення. Таким чином, вина [PERSON] у здійсненні незаконного лову риби підтверджується постановою суду від 31.08.2021. Законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст.1166 ЦК України покладено на відповідача. Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Факт завдання [PERSON] шкоди підтверджується протоколом №00743 про адміністративне правопорушення, постановою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 31.08.2021 у справі №389/547/21, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП України. Вищевказана постанова 11.09.2021 набрала законної сили, тому обставини, які встановлені в ній щодо незаконного лову [PERSON] риби, не підлягають доказуванню в ході розгляду даної цивільної справи. З огляду на викладене та враховуючи, що судом встановлена протиправність дій [PERSON] , якими завдано шкоду, суд дійшов висновку про наявність підстав для відшкодування такої шкоди шляхом компенсації останнім вартості виловленої незаконним шляхом риби у розмірі 5117 грн. 00 коп., який розраховано відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає до стягнення судовий збір в сумі 2270 грн. 00 коп., сплачений позивачем за подання даного позову до суду.

Outcome: approved