Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом в якому визначити йому додатковий строк тривалістю 6 (шість) місяців, з дня набрання законної сили рішення суду, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті рідної тітки, [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що [INFO] , померла її рідна тітка - [PERSON] , [INFO] , громадянка України, уродженка міста Дергачі Дергачівського району Харківської області, яка була зареєстрована [ADDRESS] . Відповідно заповіту складеного [PERSON] 02.11.2005, усе належне їй майно вона заповіла [PERSON] . Позивач вказує, що після смерті рідної тітки, [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований в [ADDRESS] на земельній ділянці фонду Дергачівської міської ради. 24 лютого 2022 року розпочалось повномасштабне вторгнення рф на територію України. Указом Президента України було введено воєнний стан від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ХІ, а саме проведенням воєнних дій в тому числі в Харківської області. З метою збереження життя своїх рідних позивач вимушений був виїхати з міста. З квітня місяця 2022 року позивач офіційно знаходився у Полтавській області, Кременчуцькому районі. В подальшому, а саме з серпня 2022 року вони переїхали до Красноградської територіальної громади. В подальшому, вже на початку листопада 2022 року вони приїхали відвідати свою домівку та відповідно відвідати сімейний будинок де жила рідна тітка позивача, [PERSON] . Наводячи порядок у сімейному будинку, в якому вона мешкала, позивач знайшов заповіт на своє ім`я. 12.11.2022 позивач звернувся за консультацією до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Кантемир І.О., та отримав роз`яснення про те, що він пропустив строк для прийняття спадщини, та було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини згідно ст.1272 Цивільного кодексу України. Оскільки позивач з поважних причин пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вважає що вправі звернутись до суду з позовом для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В судове засідання позивач та його представник не з`явився. Представником позивача надано до суду заяву з проханням розгляд справи провести за його відсутністю та відсутності позивача, позовні вимоги просив задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача, Дергачівської міської ради Харківської області просила розгляд справи провести без її участі, проти задоволення позовної заяви не заперечувала. Третя особа Приватний нотаріус Харківського районного нотаріального округу Харківської області Кантемир І.О. в судове засідання не з`явилась, повідомлялася своєчасно та належним чином. За правилами п.1 ч.3\~ст.223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ч. 2 ст.247ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи. Відповідно до ч.3\~ст.200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем, а відповідно до ч.4\~ст.206 цього кодексу\~у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази в сукупності, суд приходить до висновку, про задоволення позову, з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Як встановлено судом, згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , [PERSON] померла [INFO] . Померла [PERSON] є тіткою позивача, [PERSON] , вказане підтверджується: копією свідоцтва про укладення шлюбу серія [NUMBER] , копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] , копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] , копією свідоцтва про шлюб №87. Відповідно заповіту складеного [PERSON] 02.11.2005 року, усе належне їй майно вона заповіла [PERSON] . Позивач вказує, що після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, а саме житловий будинок з надвірними будівлями, який розташований в [ADDRESS] на земельній ділянці фонду Дергачівської міської ради. Відповідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.03.2004 спадкоємицею житлового будинку з надвірними будівлями, розташованому в [ADDRESS] на земельній ділянці фонду Дергачівської міської ради є [PERSON] . Крім того, згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №3386513 від 20.04.2004 будинок за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину належить [PERSON] . Позивач вказує, що з поважних причин пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, в зв?язку з чим звернувся з даним позовом до суду. Та зазначає, що оскільки 24 лютого 2022 року розпочалося повномасштабне вторгнення рф на територію України, з метою збереження життя своїх рідних позивач вимушений був виїхати з міста. З квітня місяця 2022 року позивач офіційно знаходився у Полтавській області, Кременчуцькому районі. В подальшому, а саме з серпня 2022 року вони переїхали до Красноградської територіальної громади. Так, згідно довідки №491 №11.04.2022, виданої Центром надання адміністративних послуг Семенівської селищної ради, згідно даних первинного обліку прибулих громадян, до Семенівської селищної територіальної громади за адресою: [ADDRESS] значаться наступні особи: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно довідки від 02.08.2022 виданої начальником Відділу соціального захисту населення Красноградської міської ради Богданець-Чесноковою О., про те, що [PERSON] включений до переліку осіб, які змінили місце проживання в зв?язку з воєнними діями та тимчасово мешкають на території Красноградської громади. 12.11.2022 позивач звернувся за консультацією до приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Кантемир І.О., та отримав роз`яснення про те, що він пропустив строк для прийняття спадщини, та було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини згідно ст.1272 Цивільного кодексу України, вказане підтверджується відповіддю приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Харківської області Кантемир І.О. від 14.11.2023 №37/01-16. Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі\~ст. 1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. За правилами\~ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3\~ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою. Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року). Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини. Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Так, суд вважає поважними наведені позивачем причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини. Окрім того,\~Указом Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні»\~у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено. У подальшому строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема\~Указом Президента України № 757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим\~Законом України № 2738-IX від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на теперішній час. Вказані обставини, на думку суду, перешкодили [PERSON] , як спадкоємцю за законом, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Відмова позивачу у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у його право на отримання у власність спадкового майна. При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до\~ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в нього об`єктивні обставини, тому причини, через які позивач пропустив строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними. Таким чином, з метою недопущення порушення спадкових прав позивача та відповідно відновлення його законних прав як спадкоємця в порядку спадкування за законом, що відповідатиме верховенству права, суд вважає за необхідне визначити позивачу строк у шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просив у пред`явленому позові [PERSON] , буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1, 6 статті 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, суд прийшов до висновку, що вказаний позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved