Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-24 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області звернулось акціонерне товариство «Райффайзен Банк» з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Свою позовну заяву обгрунтувало тим, що АТ «Райффайзен Банк Аваль» розмістив на власному офіційному сайті в мережі Інтернет публічну пропозицію про надання громадянам банківських послуг на умовах, що викладені у Правилах банківського обслуговування фізичних осіб в АТ «Райффайзен Банк Аваль». У публічній пропозиції визначено, що фізична особа, яка виявила намір прийняти (акцептувати) цю публічну пропозицію, підписує заяву про акцепт публічної пропозиції/Угоду, за встановленою формою. Також у публічній пропозиції зазначено, що ця публічна пропозиція. заява про акцепт, правила, разом із тарифами, заявами, всіма змінами, додатками, додатковими договорами/угодами до них у сукупності є договором банківського обслуговування. При цьому договір банківського обслуговування є укладеним з дати приймання банком або кредитним посередником підписаної фізичною особою заяви про акцепт. 21.07.2017 року відповідач звернувся до позивача і підписав заяву про акцепт публічної пропозиції/Угоди № PDV2-2067309. Відповідно до цієї угоди відповідач прийняв/акцептува публічну пропозицію АТ «Райффайзен Банк Аваль» про надання послуг в порядку та на умовах, що викладені у Правилах банківського обслуговування фізичних осіб, в АТ «Райффайзен Банк», що оприлюднені та знаходяться у вільному доступі на сайті банку, висловив повну та безумовну згоду з її умовами. Згідно із ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про споживче кредитування» кредитодавець розміщує на своєму офіційному веб-сайті інформацію, необхідну для отримання споживчого кредиту споживачем. Така інформація повинна містити наявні та можливі схеми кредитування у кредитодавця. Споживач перед укладенням договору про споживчий кредит має самостійно ознайомитися з такою інформацією для прийняття усвідомленого рішення. Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» є правонаступником за всіма юридичними правами та обов`язками Акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» відповідно до Статуту Банку. 18.08.2021 року між Акціонерним товариством «Райффайзен Банк» та [PERSON] було укладено Заяву-договір про надання кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/1196913 від 18.08.2021 року, згідно умов якого банк зобов`язався надати позичальнику кредит в розмірі 52\~029, 14 грн. строком до 18.08.2026 року, а позичальник, у свою чергу, зобов`язався належним чином використати та повернути банку суму отриманого кредиту, а також сплатити відсотки за користування кредитними коштами у фіксованій процентній ставці у розмірі 45, 9 % річних, комісії згідно умов договору та тарифів кредитора, та виконати всі інші зобов`язання в порядку та строки, визначені договором. Відповідно до умов договору АТ «Райффайзен Банк» надав [PERSON] кредит, шляхом безготівкового перерахування кредитних коштів на поточний рахунок позичальника, відкритого в АТ «Райффайзен Банк», для подальшого використання його за цільовим призначенням. Отже, з укладенням договору у позичальника виник обов`язок повернути банку кредит та відсотки за договором у строки та в розмірах, чітко встановлених графіком погашення кредитної заборгованості, у разі прострочення якого кредитор має право достроково стягнути заборгованість за кредитом та відсотками. Проте, всупереч вимогам кредитного договору відповідач не виконує взяті на себе договірні зобов`язання, а саме не здійснює щомісячно платежі з погашення кредитної заборгованості згідно графіку погашення кредиту та відсотків за кредитом, у зв`язку з чим станом на 09.01.2023 року заборгованість [PERSON] перед АТ «Райффайзен Банк» за кредитним договором становить 71\~942 грн. 80 коп., з яких: 63\~597 грн. 52 коп. заборгованість за кредитом; 8\~345 грн. 28 коп. заборгованість за відсотками. Відтак, позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь акціонерного товариства "Райффайзен Банк" кредитну заборгованість в розмірі 71\~942 грн. 80 коп. та витрати по сплаті судового збору в сумі 2 684,00 грн. В позовній заяві представник позивача просив здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 27.04.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. За правилами ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Копію ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду у справі від 27.04.2023 року відповідачем [PERSON] отримано 10.05.2023 року, про що свідчить зворотнє поштове повідомлення, долучене до матеріалів справи. Клопотань сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, заяв від відповідача із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, а також відзиву на позовну заяву до суду не надходило. За таких обставин, суд прийняв рішення про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх\~ доказами,\~оцінивши належність,\~допустимість,\~достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності,\~суд, встановив наступне. Як вбачається з матеріалів справи, 18.08.2021 року [PERSON] підписав заяву на отримання кредиту за програмою кредиту «Кредит готівкою» № 014/380805/82/1196913 (а.с. 6). \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 3.1 кредитного договору позичальник зобов`язується здійснювати погашення кредиту та процентів у валюті кредиту кожного місяця, і розраховуються виходячи з процентної ставки, передбаченої п. 2.3 Заяви-Договору. Проценти нараховуються щомісяця на фактичний залишок заборгованості за весь строк користування кредитом, починаючи з дня надання кредиту (включно) або з наступного за днем надання кредиту операційного дня (у разі надання кредиту після операційного часу), виходячи з фактичної кількості днів в місяці та році. Згідно п. 3.4 заяви-договору, у визначений п. 3.3 заяви-договору строк клієнт має забезпечити наявність коштів на поточному рахунку для подальшого здійснення банком договірного списання коштів згідно з умовами, передбаченими пунктом 9 заяви про акцепт публічної пропозиції/угоди. Погашення заборгованості за кредитом, процентів, пені здійснюється шляхом здійснення банком договірного списання у визначеному пунктом 9 заяви про акцепт публічної пропозиції/угоди порядку. У випадку об`єктивної неможливості забезпечення клієнтом достатньої суми на рахунках (арешт коштів, закриття рахунків тощо), з яких банк здійснює договірне списання коштів з метою погашення клієнтом заборгованості за кредитом, погашення клієнтом заборгованості може бути здійснене будь-яким іншим шляхом, погодженим банком. Крім того, відповідно до п. 5.2 заяви-договору, клієнт підтвердив, що ознайомлений з чинною редакцією правил та тарифів на ведення та обслуговування поточних рахунків фізичних осіб. Клієнт зобов`язався дотримуватись умов правил, зокрема тих положень, що регламентують умови відкриття та обслуговування поточних рахунків, а також надання банком кредитів. Підписанням цієї заяви-договору клієнт підтверджує, що до відносин сторін за цією заявою застосовуються всі положення договору, в тому числі розділів 2, 6 правил так само як би текст правил був би власноруч підписаний клієнтом. Відповідно до розділу І правил, правила застосовуються до відносин сторін з дати прийняття (акцепту) клієнтом публічної пропозиції шляхом підписання клієнтом заяви про акцепт публічної пропозиції/угоди. Правила набувають сили у відносинах сторін за договором банківського обслуговування з дати набуття ними чинності. Чинна редакція правил офіційно оприлюднюється на сайті банку та розмішується у відділеннях банку. Відповідно до умов п. 2.6. заяви-договору сторони встановили, що у разі настання передбачених підпунктом 3.6.2. пункту 3.6. статті 3 розділу 6. Правил обставин дефолту, банк має право відмовити клієнту в наданні кредиту та/або вимагати дострокового виконання клієнтом зобов`язань за кредитом, включаючи повернення суми кредиту, сплату процентів, пені та інших платежів за кредитом, про що направляє клієнту письмове повідомлення. На письмову вимогу банку, клієнт зобов`язаний здійснити дострокове погашення заборгованості за кредитом у відповідності до умов, зазначених в письмовому повідомлені банку. У разі невиконання цієї вимоги. банк має право вжити заходи для стягнення заборгованості клієнта за кредитом, які не суперечать законодавству України. Отже, з укладенням договору у позичальника виник обов`язок повернути банку кредит та відсотки за договором у строки та в розмірах чітко встановлених графіком погашення кредитної заборгованості, у разі прострочення якого кредитор має право достроково стягнути заборгованість за кредитом та відсотками. Як встановлено, позивач свої зобов`язання за кредитним договором виконав, надавши відповідачу [PERSON] можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором, що підтверджується розрахунком заборгованості позичальника [PERSON] станом на 09.01.2023 року (а.с. 5). Однак, відповідач порушив взяті на себе зобов`язання за кредитним договором, не надавав своєчасно грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, в результаті чого станом на 09.01.2023 року виникла прострочена заборгованість у розмірі 71\~942 грн. 80 коп., з яких: 63\~597 грн. 52 коп. заборгованість за кредитом; 8\~345 грн. 28 коп. заборгованість за відсотками. 10.01.2023 року на адресу відповідача [PERSON] ьуло направлено вимогу про дострокове виконання грошових зобов`язань за кредитним договором (вих. № 114/5-К-27839), надавши можливість останньому добровільно врегулювати заборгованість протягом 30 днів (а.с. 17). Дана вимога була направлена відповідачу [PERSON] засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» за адресою реєстрації відповідача. Згідно інформації з офіційного сайту «Укрпошта» відправлення відповідачем отримано, однак у визначені кредитором строки не виконана, заборгованість повергнуто так і не було (а.с. 18-21). На підтвердження своїх вимог позивачем надано виписку по рахунку [PERSON] станом на 10.01.2023 року, яка є регістром аналітичного обліку, вміщує записи про здійснені операції за певний період часу та є підтвердженням виконаних операцій (а.с. 16). \~ \~ \~ \~Отже, виписка за договором є належним доказом підтвердження отримання та користування відповідачем кредитними коштами. Як встановлено, відповідач порушив взяті на себе зобов`язання за кредитним договором, не надавав своєчасно грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Статтею 55\~Конституції\~України гарантовано право особи на судовий захист. Кожен має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (ч. 1 ст. 15 ЦК України). Кожна особа, як слідує зі змісту ч. 1 ст. 4 ЦПК України, має право в порядку, встановленому цим Кодексом,звернутисядо суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням\~є правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана\~вчинити на\~користь другої\~сторони (кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від вчинення\~певної дії\~(негативне\~зобов`язання),\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, зокрема, з договорів та інших правочинів. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї\~глави,\~якщо інше\~не встановлено\~цим параграфом\~і не\~випливає із\~суті кредитного\~договору. Особливості регулювання відносин за договором про надання споживчого кредиту встановлені законом. Положеннями ст.\~627\~ЦК\~України передбачено, що відповідно до ст. 6 ЦК України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. За змістом ч. 1 ст.\~634\~ЦК\~України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (ч. 1 ст. 526 ЦК України). Частиною 1 ст. 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 525 ЦК України, одностороння відмова відповідача від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускаються. Зі змісту статті 610\~ЦК\~України слідує, що під порушенням зобов`язання передбачено його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За змістом ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. В частині 2 ст.\~1050\~ЦК\~України зазначено, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокове повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу. Статтею 625 \~ЦК України\~ встановлено відповідальність\~за порушення\~грошового зобов`язання.\~ З урахуванням імперативних вимог ч. 1 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. За правилами ч. 1, 3 ст.\~13\~ЦПК\~України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Отже, обставина, на яку посилається позивач щодо невиконання [PERSON] належним чином взятих на себе зобов`язань за кредитним договором, що призвело до виникнення заборгованості за кредитом, яка становить 71\~942 грн. 80 коп., в судовому засіданні знайшла своє підтвердження, а тому позовні вимоги є доведеними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК\~України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами в розумінні ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до положень ст. 264\~ЦПК\~України суд, ухвалюючи судове рішення, зобов`язаний встановити, зокрема, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувались вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються. Будь-яких належних та допустимих доказів на спростування вимог позивача відповідачкою суду надано не було та в судовому засіданні їх не встановлено. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст.\~141\~ЦПК\~України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відтак, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені ним судові витрати у вигляді судового збору у сумі 2684,00 грн. Враховуючи викладене,

Outcome: approved