Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-25 00:00:00

1. Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. До Шполянського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява, в якій позивач просить визначити додатковий строк у 2 (два) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Шпола, Звенигородського району Черкаської області. Аргументи учасників справи. Свій позов обґрунтовує наступним. Син позивача, [PERSON] помер [INFO] . Після смерті сина залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами, що розташована на території [ADDRESS] . Починаючи із 1996 року і до дня своєї смерті син постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Позивач є спадкоємцем першої черги після померлого сина [PERSON] , однак не набув права на його спадщину, оскільки не звернувся до нотаріальної контори протягом визначеного чинним законодавством України строку для прийняття спадщини. Інші спадкоємці першої черги після померлого [PERSON] відсутні. Із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся через п`ять місяців після того, як завершився строк визначений законом для подання заяви на прийняття спадщини. У зв`язку з цим позивачу, нотаріус Шполянської державної нотаріальної контори відмовив у прийнятті заяви на оформлення спадщини після смерті сина. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини після смерті сина став психо емоційний стан здоров`я позивача, а саме підвищене відчуття тривоги та стрес в якому він перебував у зв`язку із смертю сина та повномасштабним військовим вторгненням 24.02.2022 року російською федерацією, через що позивач в деякій мірі втратив сприйняття реального часу. Вважає часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини після смерті [PERSON] та звернення з позовною заявою до суду, який складає 5 місяців і 10 днів незначним, а тому є підставною для задоволення вимог щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 03.04.2023 було відкрито провадження по справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. У судове засідання позивач не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без його участі та просив задовольнити його позовні вимоги. Представник відповідача до суду не з`явився, подав заяву в якій просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оскільки відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог, суд вважає за можливе ухвалити рішення у цій справі за результатами підготовчого засідання. 2. Мотивувальна частина: Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, суд встановив наступне. Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [PERSON] помер [INFO] , в м. Шпола, Звенигородського району Черкаської області, про що 28.12.2021 року складено відповідний актовий запис №807. (а.с.8). Відповідно до копії свідоцтва про народження серія [NUMBER] виданого повторно 15.03.2023 року Шполянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), [INFO] народився [PERSON] , про що 04.09.1976 року зроблений актовий запис №235. Батьками записані: [PERSON] та [PERSON] (а.с.10). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] виданого Шполянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, [PERSON] померла [INFO] , в м. Шпола, Шполянського району Черкаської області, про що 01.08.2019 року складено відповідний актовий запис №302. (а.с.13). Відповідно до довідки від 14.03.2023 №91 виданої виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області про те, що [PERSON] , 1956 року народження була зареєстрована і проживав у [ADDRESS] з 2001 року і по день своєї смерті: [INFO] . (а.с. 14). Відповідно до довідки від 14.03.2023 №92 виданої виконавчим комітетом Шполянської міської ради ОТГ Черкаської області про те, що [PERSON] , 1976 року народження був зареєстрований і проживав у [ADDRESS] з 1996 року і по день своєї смерті: [INFO] . (а.с. 9). [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину /241/ від 15.04.2005 року виданого Шполянською державною нотаріальною конторою належав на праві приватної власності житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , що випливає із копії витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно виданої Шполянським виробничим підрозділом Черкаського обласного об`єднаного бюро технічної інвентаризації номер витягу 11619010 від 22.08.20006 року, реєстраційний номер об`єкта 9570034, номер запису 2119 в книзі 8. (а.с.11-12). Із постанови Шполянської державної нотаріальної контори від 28.03.2023 №104/02-31 «Про відмову у вчиненні нотаріальної дії» випливає, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заведена. [PERSON] заповітів не посвідчував. Протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] ні в державну нотаріальну контору ні до інших нотаріусів ніхто, в тому числі [PERSON] , не подав заяву про прийняття спадщини та ніхто не надав доказу про прийняття спадщини. Постановою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з будівлями, які знаходяться в [ADDRESS] та належить [PERSON] , яка померла [INFO] , спадщину після смерті якої прийняв її син [PERSON] , який помер [INFO] у зв`язку з тим, що йому потрібно прийняти спадщину та надати доказ про прийняття спадщини. А для прийняття спадщини Законом встановлено шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця. (а.с. 15). Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Згідно з п. 24. Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК (435-15). Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) (435-15), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини і лише особисто. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.\~1221\~ЦК України,\~місцем відкриття\~спадщини є\~останнє місце\~проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до ч.2 ст. 220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , тобто часом відкриття спадщини є саме це число. Із довідки виконавчого комітету Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади від 14.03.2023 № 92 вбачається, що на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем [PERSON] ніхто не проживав та не був зареєстрований . [PERSON] проживав та був зареєстрований із 1996 року по день своєї смерті по [ADDRESS] , (а.с.9). Відповідно місцем відкриття спадщини є м. Шпола, Черкаська область. Постановою завідувача Шполянської державної нотаріальної контори від 28.03.2023 року №104/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок з будівлями, які знаходяться в [ADDRESS] та належить [PERSON] , яка померла [INFO] , спадщину після смерті якої прийняв її син [PERSON] , який помер [INFO] у зв`язку з тим, що йому потрібно прийняти спадщину та надати доказ про прийняття спадщини. А для прийняття спадщини Законом встановлено шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця. За таких обставин Шполянська міська рада об`єднаної територіальної громади є належним відповідачем у справі. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Несвоєчасне звернення із заявою до нотаріуса позивач обґрунтовує розпочатою повномасштабною агресією російської федерації та психо емоційним станом здоров`я, підвищеним відчуттям тривоги та стресом, від чого в деякій мірі втратив сприйняття часу. Так, відповідно до указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/22 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 133/22 від 14.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.03.2022 № 2119-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 21.04.2022 № 2212-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12.08.2022 року № 573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 15.08.2022 № 2500-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07.11.2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 16.11.2022 №2738-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 07.11.2022 року № 757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 07.02.2023 №2915-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання дій протягом установленого законом строку. Слід відмітити і той факт, що територія м. Шпола, Звенигородського району Черкаської області та вся Черкаська область, не віднесена до територій, де проводились активні бойові дії, лінії фронту тут не було, цей факт є загальновідомим і відповідно до ч.3 ст. 82 ЦПК України не потребує доказуванню. Позивач не є внутрішньо переміщеною особою із території де проводились бойові дії. Спадкодавець помер [INFO] , тобто до початку повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України. Відповідно до ст. 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Відлік строку для звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини розпочався 21.12.2021 року та закінчився 21.06.2022 року. Суд критично оцінює позицію позивача про перебування його у стані шоку та невизначеності, в якому він ніби то перебував тривалий час - понад шість місяців, та втрати внаслідок цього сприйняття часу, оскільки позивач не надав жодних доказів, які б давали можливість оцінити його психоемоційний стан та сприйняття реальності часу. Позивач посилається у своєму позові на п.3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» яким передбачається, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Верховний Суд у справі № 676/47/21 від 25.01.2023 року виснував про те, що правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 28\~лютого 2022\~року №\~164\~«Деякі питання\~нотаріату в\~умовах воєнного\~стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Відповідно до\~ч.5,6\~ст.13\~Закону України\~«Про судоустрій\~і статус\~суддів» висновки\~щодо застосування\~норм права,\~викладені у\~постановах Верховного\~Суду,\~є обов`язковими\~для всіх\~суб`єктів владних\~повноважень,\~які застосовують\~у своїй\~діяльності нормативно-правовий\~акт,\~що містить\~відповідну норму\~права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 937/2310/21 від 22.11.2022 року виснував про те, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. В той же час, оскільки відповідач не заперечує проти позовних вимог, та враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції, суд вважає, що обмеження позивача у прийнятті спадщини буде невиправданим втручанням у його приватну сферу і становитиме для нього надмірний тягар та не забезпечить розумний баланс між інтересами сторін. Відтак, суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини строком на два місяці з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до ч.1, ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач просить судові витрати зі сплати судового збору залишити на його рахунку. Відповідно до ч. 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд залишає судові витрати за позивачем.

Outcome: approved