Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-24 00:00:00

У вересні 2022 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування позову [PERSON] зазначає, що є власником квартири [ADDRESS] , яку протягом березня - травня місяця 2022 року заливало гарячою водою з квартири 225 , що знаходиться поверхом вище та належить [PERSON] . Оскільки заподіяну залиттям квартири шкоду [PERSON] добровільно не відшкодовує, [PERSON] просить суд стягнути на його користь з [PERSON] 115 652 грн. 00 коп. на відшкодування матеріальної шкоди та 10 000 грн. компенсації моральної шкоди. [PERSON] у судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. За таких обставин судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст. 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненнями особи, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених законом. Судом установлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності [PERSON] з 28.03.2018 року належить квартира [ADDRESS] (а.с. 7). За інформацією з КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 27.05.2004 року (а.с. 96). 13.04.2022 року між [PERSON] та ФОП [PERSON] укладено договір підряду № 13/04/22, згідно якого ФОП [PERSON] за завданням [PERSON] зобов`язується виконати роботи по усуненню наслідків затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] (усунення наслідків залиттям водою натяжних стель, електропроводки, прибирання води з підлоги, просушка підлоги та стін), а замовник зобов`язується прийняти результат наданих послуг та оплатити його після підписання акту приймання наданих послуг протягом 3-х банківських днів. Вартість вказаних послуг становить 5 000 грн. 00 коп. Надання даних послуг підтверджується атом прийому-передачі виконавчих послуг від 15.04.2022 року (а.с. 8-10). Як вбачається з акту про залиття, аварію що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 16.05.2022 року комісією із головного інженера, керівника дільниці, слюсара-електрика ТОВ «Сервіс Житлобуд-1» обстежено квартиру [ADDRESS] та виявлено пошкодження в гардеробній - в натяжній стелі вздуття і відставання краски S1 = 0,12 х 0,11 = 0,13 м2, S2 = 0,20 х 0,10 = 0,02 м2, внаслідок залиття був пошкоджений електросвітильник. Ванна - на натяжній стелі виявлені коричневі плями S1 = 0,61 х 0,17 = 0,10 м2, S2 = 0,36 х 0,22 = 0,07 м2, внаслідок залиття було пошкоджено 6 електросвітильників. Кімната - внаслідок залиття на підвісній стелі тріщина S1 = 0,8 х 0,6 = 0,48 м2, тріщина S2 = 0,21 х 0,15 = 0,031 м2, тріщина S3 = 0,12 х 0,10 = 0,01 м2, вздуття і відставання краски S1 = 0,46 х 0,9 = 0,41 м2, S2 = 0,10 х 0,13 = 0,01 м2. Стіна \-- вздуття та відставання краски S1 = 0,47 х 0,11 = 0,05 м2, S2 = 0,26 х 0,5 = 0,10 м2, S3 = 0,51 х 0,22 = 0,11 м2. Ванна - тріщина в натяжній стелі S1 = 0,62 х 0,18 = 0,11м2. Причиною залиття є те, що в квартирі № 225 вийшла з ладу квартирна розводка гарячого водопостачання, відвід теплолічильника ГВП, відповідальність власника квартири (а.с. 14). 25.05.2022 року [PERSON] направлено власнику або представнику власника квартири [ADDRESS] повідомлення про проведення експертної оцінки збитків, нанесених залиттям, яке згідно даних трекінгу поштового відправлення вручено особисто 26.05.2022 року (а.с. 15, 16). Згідно звіту про оцінку вартості матеріального збитку від пошкодження оздоблення приміщень житлової квартири, вчиненого внаслідок залиття, за адресою: [ADDRESS] від 05.07.2022 року, складеного ТОВ «Проектно консалтингова група», ймовірна ринкова вартість матеріального збитку за результатами оцінки становить 100 652 грн. 00 коп. (а.с. 22-44). Відповідно до договору № 01/06/22 про надання послуг від 01.06.2022 року, укладеного між [PERSON] та ТОВ «Проектно консалтингова група», вартість складення звіту про оцінку матеріального збитку внаслідок залиття становить 5 000 грн. 00 коп. Актом прийому-передачі виконаних послуг від 05.07.2022 року підтверджується надання виконавцем послуг щодо складання звіту (а.с. 17-20). Платіжним дорученням № 103816100 від 08.07.2022 року підтверджується проведення [PERSON] оплати 5 000 грн. 00 коп. ТОВ «Проектно консалтингова група» згідно договору № 01/06/22. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно ч. 4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Частиною 5 цієї норми передбачено, що власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. За змістом ст.ст. 151, 177, 179 ЖК України та ст.ст. 322, 323 ЦК України передбачено обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.1992 року № 572 (з наступними змінами). Зокрема, п. 7 Правил передбачено обов`язок власника квартири або користувача дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Таким чином, тягар утримання майна належить власнику квартири і саме власник житла зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартири, при наявності несправностей вживати заходів щодо їх усунення. Статтею 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи, що у судовому засіданні на підставі зібраних по справі доказів установлено, що належну позивачу на праві власності квартиру було пошкоджено внаслідок залиття з квартири, яка на праві власності належить [PERSON] , який доказів на підтвердження відсутності його вини у заподіянні [PERSON] шкоди не надав, добровільно заподіяні збитки не відшкодував, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення вимог позову в частині стягнення грошової суми на відшкодування майнової шкоди у розмірі визначеної звітом про оцінку вартості матеріального збитку внаслідок залиття, а також понесені ним витрати на проведення такої оцінки та на усунення наслідків залиття, які мали місце 13.04.2022 року. Крім того, згідно із ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Пунктом 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна За змістом п.п. 5, 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року (зі змінами й доповненнями) - відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану тощо. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. З урахуванням характеру та обсягу моральних страждань, перенесених позивачем внаслідок неодноразового залиття належної йому квартири, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача 2 000 грн. 00 коп. компенсації моральної шкоди. При цьому суд виходить із засад розумності та справедливості. Окрім того, [PERSON] просив суд стягнути на його користь з [PERSON] матеріальну шкоду, пов`язану з юридичним супроводом у розмірі 5 000 грн. 00 коп. за договором № 15/04/22 від 15.04.2022, укладеним з [PERSON] про надання юридичних послуг, пов`язаних з наданням юридичних консультацій та роз`яснень з юридичних питань при відшкодуванні шкоди залиттям квартири, складанням процесуальних документів, представництвом інтересів замовника перед державними органами, підприємствами, організаціями та іншими правовими питаннями. Суд зазначає, що за своєю правовою природою такі витрати не є матеріальною шкодою, завданою залиттям квартири, а є витратами на професійну правничу допомогу в розумінні ст. ст. 133, 137 ЦПК України та стягуються з урахуванням ст. 141 ЦПК України. Пунктом 3 ч. 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 133 та ч.ч. 1, 3 ст. 137 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. У постанові Об`єднаної палати Верховного Суду від 03.10.2019 року у справі №922/445/19 висловлено правову позицію, згідно якої розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою. З урахуванням указаних положень закону, незначної складності справи, обсягом наданих представником послуг, часом витраченим на їх надання, документально підтвердженим розміром цих витрат, інших обставин, установлених ст. 137 ЦПК України, а також у зв`язку з тим, що позов підлягає частковому задоволенню, суд вважає за необхідне зменшити розмір витрат на правничу допомогу, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача до 4000 грн. Оскільки позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, згідно зі ст. 141 ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial