Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-08 00:00:00

27.02.2023 року до суду надійшла справа [PERSON] , в інтересах якої діє адвокат Андріюк С.М., до Берездівської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування поданого позову позивач та його представник вказують, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається із земельних ділянок згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ХМ № 0100077 площею 2,57 в умовних кадастрових гектарах на території Берездівської сільської ради. Заповіту [PERSON] не залишав, а єдиною його спадкоємицею першої черги за законом є позивачка [PERSON] . На день смерті із померлим проживала [PERSON] , матір позивачки, яка проживала із [PERSON] однією сім`єю без реєстрації шлюбу. Після смерті батька позивач забрала матір проживати до себе в с. Красносілля Гощанського району Рівненської області. [INFO] матір позивачки померла. За рішенням суду встановлено факт, що [PERSON] , який помер [INFO] , був рідним батьком [PERSON] . Впродовж тривалого терміну після смерті [PERSON] позивач заяву про прийняття спадщини не подавала, оскільки вважала, що у спадкодавця відсутнє майно. Однак у липні 2021 року, при зверненні до Берездівської сільської ради щодо вирішення особистих питань позивачці стало відомо про те, що [PERSON] отримував сертифікат на право на земельну частку (пай), що розташована на території Берездівської сільської ради (колишньої Ставичанської сільської ради). При зверненні до нотаріуса позивачці в усній формі було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії та повідомлено, що необхідно звернутися до суду із заявою про надання додаткового строку для прийняття спадщини. 27 лютого 2023 року по даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду в порядку загального провадження з викликом сторін. 20.03.2023 року підготовче судове засідання у справі закрито та призначено розгляд у відкритому судовому засіданні на 14.04.2023 р., про що належним чином повідомлено учасників справи. 14.04.2023 року розгляд справи було відкладено на 09.05.2023 р. у зв`язку із витребуванням інформації, необхідної для об`єктивного розгляду справи. 09.05.2023 року в призначений час учасники справи, будучи належним чином повідомлені про час та дату розгляду справи, до суду не з`явились. Від представника позивача надійшла заява про підтримання позовних вимог та про розгляд справи за їх із позивачкою відсутності. Від Берездівської сільської ради надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника сільської ради за наявними у справі матеріалами. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, приймаючи до уваги заяву представника позивача, заяву відповідача, дослідивши надані докази, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 04.02.2004 року ( а.с.13) - [PERSON] помер [INFO] . Рішенням Гощанського районного суду Рівненської області від 01.06.2022 року задоволено заяву [PERSON] та встановлено, що [PERSON] , який помер [INFO] був рідним батьком [PERSON] , [INFO] (а.с. 18 ). З довідки Берездівської сільської ради № 52 від 02.06.2021 вбачається, що на день смерті [PERSON] , який помер [INFO] , згідно по господарської книги № 4 Ставичанської сільської ради за 2001-2005 року по с. Кутки, в будинку разом з померлим проживала та була зареєстрована співмешканка [PERSON] , [INFO] (15). Згідно даних довідки від 05.12.2011, виданої виконкомом Краснопільської сільської ради Гощанського району, [PERSON] , 1962 р.н., дійсно доглядала і постійно проживала з матір`ю, [PERSON] , яка померла [INFO] і до дня смерті, [INFO] (а.с. 14, 16). Як видно із матеріалів справи, померлий [PERSON] був власником сертифікату на право на мельну частку (пай) із земель колективної власності сільськогосподарського артілю «Україна» розміром 2,57 у мовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), серії ХМ № 0100077 (а.с. 17). Надаючи правову оцінку вказаним обставинам, суд враховує наступне. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом статтею 1258-1259 ЦПК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ст. 1261 ЦПК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є рідною донькою померлого [INFO] [PERSON] . Згідно інформації, витребуваної за ухвалою суду, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, інших спадкоємців за законом чи заповітом немає (а.с. 48, 60). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, однак позивач [PERSON] з об`єктивних причин у встановлений законом строк не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність спадкового майна. Відповідно до\~ч.\~3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до ст.атті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Чинне законодавство України не містить визначення поняття «поважні причини» та не встановлює переліку таких причин. Для того, щоб визначити, які причини пропуску строку для прийняття спадщини можуть вважатися поважними, слід звернутися до судової практики. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. На підставі викладеного суд вважає причини пропуску строку прийняття спадщини позивачкою [PERSON] після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , поважними, тому з метою реалізації [PERSON] , як єдиної спадкоємиці за законом, права на спадкування після смерті батька [PERSON] , суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved