Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-24 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Ріпкинської територіальної громади в особі Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області та Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області,\~в якому\~проситьвизначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , останнє місце реєстрації: [ADDRESS] , який помер [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , останнє місце реєстрації: [ADDRESS] , яка померла [INFO] . Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] померла матір позивача [PERSON] , на момент смерті якої разом з нею за однією адресою: [ADDRESS] , були зареєстровані позивач та його батько (чоловік померлої) - [PERSON] [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Крім того, у позивача була зведена сестра по матері від першого її чоловіка [PERSON] , яка померла [INFO] . У жовтні 2022 року під час перебирання особистих речей [PERSON] позивач знайшов копії документів по житловому будинку, який знаходиться за вищевказаною адресою. Зробивши запит до ТОВ «Трудовий колектив Чернігіського обласного бюро технічної інвентаризації» з приводу отримання інформації щодо власників вказаного будинку, позивач дізнався, що його матері належить частки та [PERSON] частки права власності на будинок. Оскільки на момент смерті [PERSON] позивач проживав та був зареєстрований з померлою та своїм батьком за однією адресою, то фактично прийняв спадщину після смерті [PERSON] . З моменту смерті [PERSON] ніхто не подавав з рідних першого ступеня споріднення заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, в тому числі і [PERSON] . Після встановлення вказаних обставин та знаходження документів на будинок, позивач звернувся до приватного нотаріуса Чернігівського районного нотаріального округу з заявою про прийняття спадщини після [PERSON] , на підставі якої була відкрита спадкова справа №354/2022. Проте, нотаріусом було роз`яснено щодо неможливості відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , та [PERSON] , яка померла [INFO] , оскільки позивачем пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини і порекомендовано звернутися до суду. Тому, оскільки інших спадкоємців, крім позивача, після смерті [PERSON] та [PERSON] немає, та через те, що офіційне підтвердження право власності [PERSON] та [PERSON] на будинок, позивач отримав лише в листопаді 2022 року, то з метою оформлення спадкового майна, позивач звернувся з даним позовом до суду. У підготовче засідання позивач надав заяву, в якій підтримав позовні вимоги, просив справу розглядати у його відсутність. Представник Ріпкинської селищної ради у підготовче засідання надіслав заяву, в якій стосовно задоволення позовних вимог покладається на розсуд суду та просив справу розглядати у його відсутність. Представник Славутицької міської ради у підготовче засідання надіслав заяву, в якій просив справу розглядати без його участі за наявними матеріалами справи, проти позовних вимог не заперечує за умови, що позивач не наполягатиме на стягненні судових витрат. У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши позовну заяву та додані до неї письмові докази, суд доходить наступного висновку. Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Положеннями ст. 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно ст. ст. 1261, 1262 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно правової позиції Верховного суду, викладеної у постанові від 26.06.2019 за результатами розгляду цивільної справи №565/1145/17, вбачається, що: "Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо". Таким чином, з огляду на те, що законодавцем чітко не визначено вичерпний перелік обставин поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, враховуючи обставини конкретної справи, суд доходить висновку про поважність причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, що відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved