Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-24 00:00:00

У січні 2023 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Електромережі» (далі - позивач) звернулось до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] (далі - відповідач), в якому просив стягнути з останньої заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 4985,22 грн, 3 % річних та інфляційні в розмірі 2363,40 грн та судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за адресою: [ADDRESS] , мешкає [PERSON] , з якою підписано договір про користування електричною енергією, відкрито особовий рахунок. Позивач до 01.01.2019 р. належним чином надавав послуги з постачання електричної енергії за адресою проживання відповідача, але остання не виконує зобов`язання з оплати наданих послуг, станом на 01.01.2019 р. має заборгованість в розмірі 4985,22 грн. За порушення грошового зобов`язання позивач нарахував за період з січня 2020 р. по січень 2023 р. 3 % річних в розмірі 449,08 грн та інфляційні в сумі 1914,32 грн. Вказане стало підставою для звернення до суду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явилась, хоча про дату і час розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила, відзив на позовну заяву не подала, про що свідчать матеріали справи. Подала заяву про застосування строків позовної давності. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів (ч.ч. 1, 3 ст. 211 ЦК України). У відповідності до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Ухвалою Шевченківського районного суд м. Києва від 03.02.2023 року відкрито провадження у цивільній справі, ухвалено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 № 1357, були врегульовані відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, згідно яких позивач, як енергопостачальник, постачав електричну енергію в необхідних споживачу обсягах, а споживач мав оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами). З 14.03.2018 правовідносини з постачання електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії регулювання електроенегетики України № 312 від 14.03.2018. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до пункту 13 Розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії», пункту 1 Прикінцевих та перехідних положень Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов`язків, пов`язаних із провадженням діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та із провадженням діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електромережами за договорами на постачання електричної енергії та про користування електричною енергією. З 01.03.2018 послуги з електропостачання у місті Києві надає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», як правонаступник ПАТ «Київенерго». Згідно з п. п. 2) п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі по тексту - ПРРЕЕ), споживач електроенергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. У відповідності до п. 4.10 ПРРЕЕ, побутові споживачі здійснюють повну оплату вартості обсягу спожитої електричної енергії, як правило, один раз за фактичними показами засобів комерційного обліку електричної енергії на початку періоду, наступного за розрахунковим, відповідно до договору про постачання електричної енергії споживачу. Згідно із п. 4.12 ПРРЕЕ, плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Рахунок за спожиту електричну енергію оплачується, зокрема, протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка побутовим споживачем або в інший термін, передбачений договором, але не пізніше 20 календарного дня після закінчення розрахункового періоду. Згідно п. 4.19 ПРРЕЕ, розрахунки споживача за електричну енергію здійснюються за розрахунковий період, який, як правило, становить календарний місяць відповідно до умов договору (обраної споживачем комерційної пропозиції під час укладення відповідного договору). Відповідно до п. п. 1, 2, 8 п. 5.2.1 ПРРЕЕ, електропостачальник має право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію відповідно до укладених договорів, а також звернутися до оператора системи розподілу стосовно відключення (обмеження) електропостачання на об`єкт споживача у випадках, визначених цими Правилами, крім випадків постачання вразливих споживачів, визначених Кабінетом Міністрів України, та має право на застосування санкцій за несвоєчасну оплату спожитої електричної енергії відповідно до вимог законодавства. 14.07.2004 року між АЕК «КИЇВЕНЕРГО», як енергопостачальником, правонаступником якого є позивач, та відповідачем [PERSON] , як споживачем, яка проживає за адресою: [ADDRESS] ., укладено договір про користування електричною енергією. Договір підписаний обома сторонами. Особовий рахунок № [NUMBER] , за яким проводяться розрахунки за надані послуги з електропостачання у квартиру [ADDRESS] ., відкритий на ім`я відповідачки. У копії особової картки споживача, яка є фактично розрахунком заборгованості зазначено як обсяг електричної енергії, яка споживалася відповідачкою у період з липня 2004 року по 01.01.2019, проведені оплати за спожиту електроенергію, та наявність заборгованості, яка станом на 01.01.2019 становить 4985,22 грн. З огляду на те, що відповідач неналежним чином сплачувала кошти за спожиту електричну енергію, у зв`язку з чим станом на 01 січня 2019 року утворилась заборгованість у сумі 4985,22 грн. Крім того, відповідно до наданого позивачем розрахунку інфляційна складова боргу та 3% річних становлять 2363,40 грн, які нараховані згідно ст. 625 ч.2 ЦК України, за якою боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Між тим, відповідач подала заяву про застосування строку позовної давності. Статтею 257 ЦК України визначено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до частини першої, п`ятої статті 261 ЦК України, перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання. За зобов`язаннями, строк виконання яких не визначений або визначений моментом вимоги, перебіг позовної давності починається від дня, коли у кредитора виникає право пред`явити вимогу про виконання зобов`язання. У частині першій статті 266 ЦК України передбачено, що зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо). Відповідно до частини четвертої статті 267 ЦК України, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач (частини перша та друга статті 264 ЦК України). Європейський суд з прав людини вказав, що інститут позовної давності є спільною рисою правових систем Держав-учасниць і має на меті гарантувати: юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, спростувати які може виявитися нелегким завданням, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що які відбули у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із спливом часу (STUBBINGS AND OTHERS v. THE UNITED KINGDOM, № 22083/93, № 22095/93, § 51, ЄСПЛ, від 22 жовтня 1996 року; ZOLOTAS v. GREECE (No. 2), № 66610/09,§ 43, ЄСПЛ, від 29 січня 2013 року). В запереченні на заяву про застосування строків позовної давності позивач звертає увагу на введення в Україні в карантину. Судом встановлено, що предметом стягнення за позовом ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» є заборгованість, яка утворилась станом на 01.01.2019 року. З витягу з особового рахунку № [NUMBER] вбачається, що відповідач щомісячно оплачувала послуги з постачання електричної енергії, але не в повному обсязі, остання оплата була в лютому 2019 р. в сумі 5811,75 грн. Зазначені дії споживача про сплату попередніх сум заборгованості є свідченнями визнання вказаних боргових зобов`язань та перериванням строків давності. Переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 травня 2018 року у справі № 663/2070/15-ц). Варто зазначити, що 02 квітня 2020 року набув чинності Закон України від 30 березня 2020 року №540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19», із подальшими змінами, на усій території України установлено карантин з 12 березня 2020 року, який діє до цього часу. З огляду на викладене, звертаючись до суду з позовом в січні 2023 р. позивачем не пропущено строки позовної давності. Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст.ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах закону, тому слід позов підлягає задоволенню у повному обсязі, потрібно стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за користування електричною енергію у розмірі - 4 985 грн. 22 коп.; інфляційні нарахування на суму боргу в сумі - 1914 грн. 32 коп.; три відсотки річних в сумі - 449 грн. 08 коп. Згідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі - 2684 грн. 00 коп Враховуючи викладене,

Outcome: approved