Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-03 00:00:00

У грудні 2017 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] , у якій позивач просить суд стягнути з КП «Дніпроводоканал» ДМР, в рахунок відшкодування шкоди, грошові кошти у розмірі 111\~746,48 грн., судовий збір у розмірі 1\~117.46 грн. та витрати на правову допомогу 5\~000,00 грн. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилався на те, що 28.05.2017 за адресою: [ADDRESS] відбувся прорив центрального трубопроводу водопостачання, в результаті чого сталося залиття приміщення. З огляду на те, що в результаті затоплення, було спричинено пошкодження приміщення та майна, яке в ньому розташоване, та враховуючи ігнорування відповідачем вимоги щодо відшкодування шкоди в позасудовому порядку, позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом. Відповідачем було надано відзив на позовну заяву та пояснення, доводи викладені в яких зводяться до не згоди з заявленими позовними вимогами, оскільки причиною залиття приміщення стало невиконання Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій як з боку власника приміщення так з боку організації, під управлінням якої знаходиться будинок. Також зазначено, що позивачем не надано належних доказів щодо розміру шкоди та на визначення винної особи. Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська [PERSON] від 05.12.2017 відкрито провадження у справі. У зв`язку із відстороненням судді [PERSON] від здійснення правосуддя, справу було передано судді [PERSON] якою за ухвалою від 17.08.2018 її прийнято до свого провадження та призначено до розгляду. У зв`язку із звільненням судді [PERSON] , справу було передано судді [PERSON] якою за ухвалою від 23.04.2019 справу прийнято до свого провадження та призначено до розгляду. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 03.06.2019, за клопотанням позивача, у справі призначено будівельно-технічну експертизу. У зв`язку із закінченням відрядження судді Лукінової К.С. до Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська, справу було передано судді Женеску Е.В. якою за ухвалою від 22.11.2019 її прийнято до свого провадження. 06.12.2019 на адресу суду надійшов лист з Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про не можливість проведення призначеної експертизи у зв`язку з її несплатою та не наданням запитуваних експертом додаткових матеріалів. У зв`язку з відстороненням судді [PERSON] від здійснення правосуддя, справу було передано судді Сліщенку Ю.Г. яким за ухвалою від 24.02.2020 її прийнято до свого провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою судді Сліщенка Ю.Г. від 09.06.2020 вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. У зв`язку із звільненням судді [PERSON] у відставку, справу було передано судді Яковлеву Д.О., яким за ухвалою від 24.07.2020 її прийнято до свого провадження та призначено до розгляду. У зв`язку із відстороненням судді [PERSON] від здійснення правосуддя, справу було передано судді Куцеволу В.В., яким за ухвалою від 22.03.2021 її прийнято до свого провадження та призначено до розгляду. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 08.06.2021, за клопотанням представника відповідача, у справі призначено будівельно-технічну експертизу. На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. 15.11.2021 на адресу суду надійшло клопотання з Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про надання додаткових доказів. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 11.01.2022 провадження у справі відновлено. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 14.02.2022 клопотання експерта задоволено. Долучено до матеріалів справи запитувані докази. Провадження у справі зупинено. 25.07.2022 на адресу суду надійшов лист з Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз про не можливість проведення призначеної експертизи у зв`язку з її несплатою. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 25.07.2022 провадження у справі відновлено. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 12.12.2022 закрито підготовче провадження у справі. У судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог, надав пояснення аналогічні викладеним у відзиві та письмових поясненнях. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, за необхідне, зазначити наступне. Так, судом встановлено, що відповідно до копії договору купівлі-продажу від 24.10.2013 за реєстровим №3353, [PERSON] набув у власність нежитлове приміщення №61а розташоване за адресою: [ADDRESS] . Згідно з копіями актів про затоплення від 28.05.2017 та 31.05.2017, представниками комісії виявлено, що 28.05.2017 відбулось затоплення усього нульового поверху нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] , в результаті чого ушкодження зазнало майно, яке знаходилось в ньому. Також встановлено, що вода до приміщення затікала з під землі. Рівень води в приміщенні досягав 22 см. Комісією було встановлено, що причиною затоплення став прорив труби центрального водопостачання перед входом до приміщення з [ADDRESS] . Також за фактом затоплення, 28.05.2017 було подано заву про вчинення злочину. Вказана заява була прийнята о/у СКП Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області Костевич В.В. Відповідно до\~копії висновку\~експерта Дніпропетровського\~науково-дослідного\~інституту судових\~експертиз №2677-17\~від 31.07.2017\~складеного за\~результатами проведення\~експертного будівельно-технічного\~дослідження,\~причиною затоплення\~нежитлового приміщення\~№61а\~розміщеного за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~є прорив\~труби центрального\~водопостачання, що стався 28.05.2017 перед входом в приміщення №61а, розміщеного за адресою: [ADDRESS] . Причиною затоплення нежитлового приміщення №61а розміщеного за адресою: [ADDRESS] не є дії власника нежитлового приміщення №61а. Вартість ремонтно-відновлювальних робіт у нежитловому приміщенні №61а, розташованого за адресою: [ADDRESS] , після залиття складає (з урахуванням ПДВ) 48\~472,56 грн. Також експертом\~встановлено,\~що відповідно\~до ситуаційного\~плану міста\~виготовленого Головним\~архітектурно-планувальним\~управлінням ДМР\~поряд з\~будинком [ADDRESS] \~перед входом\~в приміщення\~№61а\~проходить центральній\~трубопровід водопостачання.\~Під час\~дослідження об`єкту\~експертом встановлено,\~що напроти\~входу в\~приміщення №61а\~спостерігається ознаки\~характерні для\~проведення ремонтних\~робіт трубопроводу\~під час\~яких виконуються\~земляні роботи\~по риттю\~котловану та\~його засипання\~в наслідок\~якого порушується\~цілісність дорожнього,\~тротуарного покриття.\~Виходячи з\~характеру пошкоджень,\~дані ознаки\~характерні для\~залиття які\~відбуваються під\~час витоків\~із інженерних\~мереж (прориву\~трубопроводу), які прокладені під землею зовні будівлі, рідина потрапила через огороджувальні конструкції в середину приміщень, при цьому потрапляння відбувалося через підлогу та низ стін, рівень рідкої рідини піднімався з низу в верх. На підтвердження розміру спричиненої шкоди, позивачем надано копію чеків, договору про надання послуг, акти приймання-передачі виконаних робіт. За змістом положень частини 3 статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах 1-2 статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ст.\~76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3)показаннями свідків. Положеннями\~ст.89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на те, що з наданих позивачем доказів, у сукупності, вбачається наявність вини відповідача у затопленні, а також враховуючи не надання останнім жодного доказу на спростування таких доводів позивача, [PERSON] вірно визначено відповідальну особу, за спричинену шкоду. Крім того,\~суд вважає\~за необхідне\~зазначити про\~те,\~що доводи\~відповідача з приводу\~того,\~що акти були складені лише за присутності осіб, які є зацікавленими особами з боку позивача, та що в свою чергу свідчить про їх не об`єктивність, не заслуговують на увагу, оскільки наявні в матеріалах справи докази містять ігнорування відповідачем запрошень його представників. До того ж, відсутні докази, які б свідчили про вчинення відповідачем дій спрямованих на огляд приміщення за для встановлення як причини залиття так і розміру завданих збитків. Щодо доводів відповідача з приводу не відповідності висновку експерта наданого позивачем приписам Закону, то вони не заслуговують на увагу, оскільки саме на відповідача покладено обов`язок доведення своєї не винуватості, на підтвердження чого останнім не надано жодного доказу, а неодноразово призначені експертизи, за клопотанням останнього, не були проведенні у зв`язку з несплатою. Тобто, відповідачем не надано жодного доказу який би вказував на безпідставність заявлених до нього вимог. Доводи відповідача з приводу того, що причиною затоплення є не виконання Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, як з боку власника приміщення так і збоку організації, під управлінням якої знаходиться будинок, не є слушними, оскільки не підтверджені жодними належними доказами та зроблені навіть без виходу на об`єкт дослідження. Твердження відповідача з приводу того, що надані позивачем фотознімки є не належними доказами не заслуговує на увагу, оскільки останнім не надано інших фотознімків які б спростовували інформацію відображену на них. Щодо розміру спричинених збитків, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Як вбачається з наданого позивачем висновку експерта, вартість ремонтно-відновлювального ремонту приміщення становить 48\~472,56 грн. Також до збитків завданих залиттям, згідно розрахунку шкоди, позивачем включено: витрати на проведення будівельно-технічного дослідження приміщення 753,92 грн.; витрати за видачу акту технічного стану та огляду термопрінтера 120,00 грн.; витрати за ремонт ноутбука 370,00 грн.; придбання нового МФУ 3\~680,00 грн.; вартість ремонтних робіт блоку живлення термопринтера 1\~200,00 грн.; заміна пускового реле 750,00 грн.; прибирання приміщення 2\~400,00 грн.; придбання письмового столу 50\~000,00 грн. З огляду на те, що матеріали справи не містять доказів з приводу того, що речі, які включені до розрахунку, знаходились в момент залиття, в приміщенні [ADDRESS] та зазнали шкоди саме у зв`язку із подіями, які мали місце 28.05.2017, відшкодуванню підлягає лише вартість ремонтно-відновлювального ремонту приміщення. Суд також зазначає, що складений комісією акт про залиття не містить ідентифікаційних даних майна, яке знаходилось у приміщенні та зазнало шкоди у зв`язку із залиттям. Також не підлягає відшкодуванню вартість прибирання приміщення, оскільки відсутні докази, сплати наданої послуги. Акт здачі-приймання робіт без відповідного платіжного документа не може свідчити про сплату отриманих послуг. Щодо відшкодування витрат на правову допомогу, суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ч.1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Так, позивачем надано копію договору про надання правової допомоги від 20.11.2017 та розрахунок наданих послуг. З огляду на те, що матеріали справи не містять доказів щодо сплати зазначених у розрахунку сум та акту приймання-передачі отриманих послуг, витрати на правову допомогу, не підлягають відшкодуванню. Відповідно до статті 141 ЦПК України\~судовий збір та інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Виходячи з приписів ст.141 ЦПК України, з відповідача на рахунок позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 484,72 грн. та витрати на проведення будівельно-технічного дослідження у розмірі 2\~061,77 грн.

Outcome: partial