Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить виділити [PERSON] в натурі у приватну власність 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS] з урахуванням погодженого варіанту виділу в натурі частки майна в окремий самостійний об`єкт нерухомого майна, за наслідками проведеної судової оціночної будівельно-технічної експертизи; припинити право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок [ADDRESS] ; стягнути з відповідача понесені судові витрати. В обґрунтування позову зазначено, що з 26.01.1991 по 10.12.2012 [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі. Під час шлюбу, 02.02.2006, на підставі договору купівлі-продажу, позивачем було придбано у власність майнове право на будівництво житлового будинку (об`єкт незакінченого будівництва) по [ADDRESS] . Право власності на житловий будинок [ADDRESS] було зареєстровано за [PERSON] [INFO] . Позивачу на\~праві власності\~також належить\~земельна ділянка\~площею 0,0617\~га,\~кадастровий номер\~1810136300:10:002:002,\~цільове призначення\~-\~для будівництва\~і обслуговування\~житлового будинку,\~господарських будівель\~та споруд,за адресою: [ADDRESS] . Згідно з технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , загальна площа вказаного будинку, становить 267,9 кв.м., житлова площа 80,5 кв.м. Будинок має два поверхи та підвальне приміщення. Будинок складається із житлових кімнат: 1 кімната (за планом 1-6) площею 22,0 кв.м., 2 кімната (за планом 1-10) площею 9,5 кв.м.; 3 кімната (за планом 1-12) площею 18,6 кв.м., 4 кімната (за планом 1-13) площею 19,8 кв.м.; 5 кімната (за планом 1-15) площею 10,0 кв.м., та допоміжних приміщень: підвал (за планом 1-1) площею 27,0 кв.м.; 1 службове (за планом 1-2) площею 45,3 кв.м.; 2 службове (за планом 1-3) площею 4,6 кв.м.; гараж (за планом 1-4) площею 35,3 кв.м.; 1 коридор (за планом 1-5) площею 16,9 кв. м.; веранда (за планом 1-7) площею 4,8 кв.м.; кухня (за планом 1-8) площею 13,2 кв.м.; ванна (за планом 1-9) площею 11,5 кв.м.; 2 коридор (за планом 1-11) площею 17.,0 кв.м.; санвузол (за планом 1-14) площею 11,8 кв.м. Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 14.08.2020 у справі №295/7176/19 спірний будинок [ADDRESS] визнано спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] та [PERSON] та визнано за [PERSON] право власності на 1/2 частину будинку та за [PERSON] право власності на 1/2 частину будинку. У позові вказано, що з моменту розірвання шлюбу і до теперішнього часу відповідач не дозволяє позивачу користуватися будинком, чинить перешкоди, самовільно зайняв усю площу будинку та не пускає позивача навіть на подвір`я. Усі особисті речі позивача, а також деякі документи, знаходяться в будинку. Наразі спірним будинком володіють і користуються відповідач [PERSON] зі своєю новою сім`єю. Неодноразові звернення позивача з проханням спільно здійснити добровільний розподіл майна відповідачем ігноруються або виставляються такі вимоги, які є неприйнятними для позивача та порушують її права власника. Сторонами також розглядалось питання виплати компенсації за частину майна, аби уникнути виділу часток в натурі та судової тяганини, однак відповідач відмовляється прийняти компенсацію за його частку, натомість, пропонує сплатити позивачу за її частину будинку мізерну суму коштів, яка неспівмірна з дійсною вартістю майна. У результаті такої поведінки відповідача позивач змушена звернутися до суду за захистом своїх прав, зокрема, за захистом порушених прав на нерухоме майно - частини спірного будинку, адже позивач має право у повній мірі здійснювати право власності щодо належної їй частини житлового будинку. Позивач вважає, що лише у судовому порядку можливо вирішити питання захисту її права власності на житло шляхом виділу у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. До позовної заяви позивачем додано клопотання про призначення оціночної та будівельно-технічної експертизи. Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 23.12.2020 відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 02.03.2021 клопотання позивача про призначення експертизи задоволено, призначено у справі комплексну оціночно-будівельну та будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: Чи є технічна можливість, відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва, виділення в натурі позивачці [PERSON] її частки житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] ? Які варіанти виділення частки об`єкта нерухомого майна житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] можливо визначити відповідно до розміру часток співвласників та вимог нормативно-правових актів? Чи можливе здійснення добудов до вже існуючого житлового будинку? Яка дійсна вартість житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] . Проведення комплексної оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи доручено судовому експерту Свістунову І.С. ТОВ «Центр будівельних експертиз». Провадження по справі зупинено до отримання висновку комплексної оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи. 30.07.2021 від ТОВ «Центр будівельних експертиз» до суду надійшов висновок за результатами проведення судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи №328/07-2021 від 29.07.2021, яка проведена на виконання ухвали суду від 02.03.2021. Ухвалою суду від 09.08.2021 поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. У судовому засіданні 29.11.2021 представник заявив клопотання про виклик експерта для з`ясування питання, чи можливий інший варіант поділу, окрім запропонованих у висновку. Ухвалою суд\~від 29.11.2021 задоволено клопотання представника відповідача про виклик експерта та викликано судового експерта Свістунова І.С. ТОВ «Центр будівельних експертиз» у судове засідання. 21.02.2022 стороною відповідача заявлено клопотання про призначення додаткової судової оціночної та будівельно-технічної експертизи. Ухвалою суду\~від 23.06.2022\~клопотання про\~призначення додаткової\~комплексної оціночно-будівельної\~та будівельно-технічної\~експертизи задоволено,\~призначено у\~справі додаткову\~комплексну оціночно-будівельну\~та будівельно-технічну\~експертизу,\~на вирішення\~якої поставлено\~питання:\~1)Чи\~можливо поділити\~в натурі\~житловий будинок\~ [ADDRESS] ,\~з дотриманням\~рівності ідеальних\~часток у\~співвідношенні \~і \~,\~з поділом\~житлових та\~підсобних приміщень\~в ідеальних\~частках;\~які роботи\~з переобладнання\~будинку у\~таких можливих\~варіантах поділу\~слід виконати,\~і з\~необхідністю виготовлення\~нової проектної\~документації і\~отриманням дозволів\~чи без\~таких?\~2)Чи\~можливо поділити\~в натурі\~житловий будинок\~ [ADDRESS] ,\~за варіантом,\~запропонованим відповідачем\~(згідно\~з технічним\~паспортом на\~вказаний будинок,\~підвал:\~приміщення 1-1,\~1-3,\~і \~частина 1-4\~ співвласнику\~1;\~перший поверх:\~приміщення 1-10,\~1-8,\~1-9\~та \~1-7\~ співвласнику\~2;\~другий поверх:\~приміщення 1-16,\~1-17\~ співвласнику\~2;\~горище \~відповідно до\~займаної площі\~сторонами);\~які роботи\~з переобладнання\~будинку у\~такому варіанті\~поділу слід\~виконати,\~і з\~необхідністю виготовлення\~нової проектної\~документації і\~отриманням дозволів\~чи без\~таких?\~3)Які\~можливі варіанти\~поділу в\~натурі житлового\~будинку [ADDRESS] ,\~з відступом\~від розміру\~ідеальних часток\~у співвідношенні\~ і\~,\~з поділом\~житлових та\~підсобних приміщень\~в ідеальних\~частках;\~які роботи\~з переобладнання\~будинку у\~таких можливих\~варіантах поділу\~слід виконати,\~і з\~необхідністю виготовлення\~нової проектної\~документації і\~отриманням дозволів\~чи без\~таких?\~Проведення додаткової\~комплексної оціночно-будівельної\~та будівельно-технічної\~експертизи доручено\~судовому експерту\~Свістунову І.С.\~ТОВ «Центр\~будівельних експертиз». Провадження по справі зупинено до отримання висновку додаткової експертизи. 17.11.2022 від ТОВ «Центр будівельних експертиз» до суду надійшов висновок за результатами проведення додаткової судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи №507/11-22 від 17.11.2022, яка проведена на виконання ухвали суду від 23.06.2022. Ухвалою суд від 21.11.2022 поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Заяв по суті справи до суду не надійшло. Згідно з протокольною ухвалою суду від 21.12.2022 підготовче провадження у справі завершено та призначено розгляд справи по суті. У судовому засіданні представник позивача позов підтримала з підстав, викладених у позовній заяві, та просила задовольнити. Додатково пояснила, що позивач погоджується із варіантом розподілу будинку №4, який запропонований у висновку додаткової експертизи, та просить виділити їй у власність частину, що передбачена для співвласника [ADDRESS] та позначена на схемі зеленим кольором. Позивач просить виділити їй у власність частину будинку з обладнаним входом, оскільки відповідач має реальні можливості облаштувати свою частину будинку входом, підвести комунікації. Також відповідач тривалий час проживає у будинку та користується ним, йому не чиняться перешкоди у володінні майном. З відповідачем, без погодження з позивачем, проживає його нова сім`я. На момент розірвання шлюбу готовність будинку складала 67% та було подано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації. Вказує, що відповідачем не доведено, що наразі готовність будинку складає більший відсоток. Також зазначила, що відповідач самовільно повністю зайняв будинок та з 2013 року користується будинком в цілому. Зауважила, що земельна ділянка, на якій побудований будинок, належить на праві особистої власності позивачу, отримана позивачем у порядку приватизації, отже позивач має переважне право на користування земельною ділянкою. Виділення у власність позивачу запропонованої частини будинку забезпечить гарантію реалізації права власності на земельну ділянку. Шляхом вселення нової сім`ї відповідач створив перешкоди позивачу у користуванні спільним майном. Все майно, яке знаходиться у будинку, та належить на праві спільної сумісної власності колишньому подружжю, перебуває у користуванні тільки відповідача. Відповідач та його представник у судовому засіданні вказали, що відповідач також погоджується з варіантом розподілу будинку №4, який запропонований у висновку додаткової експертизи, та просить виділити йому у власність частину, що передбачена для співвласника № [NUMBER] та позначена на схемі зеленим кольором. Ця частина будинку обжита. Щодо іншої частини, зазначеної у даному варіанті, то потрібно добудувати кухню і санвузол, там знаходяться речі позивача. Частина будинку, позначена зеленим кольором, має окремий вхід, жилі кімнати знаходяться на першому поверсі, у відповідача малолітня дитина віком 4 роки, проживання на другому поверсі становитиме небезпеку для дитини. Для цієї частини будинку виготовлені меблі на замовлення, які не підійдуть для іншої частини будинку. Зазначили, що на момент розірвання шлюбу готовність будинку складала 67%. Від моменту розірвання шлюбу по даний час позивач не проживає у будинку, будівельних робіт не здійснювала, ремонту не робила. Наразі готовність будинку складає 90%. 23% відповідач добудував за свій рахунок, позивач не вкладала коштів у добудову та ремонт будинку. Відповідач проживає у одній половині, іншу добудовує, тому половину, у якій проживає з 2012 року, хоче залишити за собою. Відповідач проживає у будинку з новою сім`єю, перешкоди позивачу у користуванні будинком не чиняться, якби вона звернулася, їй були б надані ключі від будинку. Відповідач вказав, що він будував будинок, знає шляхи прокладання всіх комунікацій, та у разі здійснення робіт з ремонту чи реконструкції іншою особо є небезпека пошкодження комунікацій. Відповідач постійно проживає у приміщеннях, які позивач просить виділити їй. Вказують, що право власності на земельну ділянку було набуто у шлюбі, тому вона є спільним майном, та право власності на земельну ділянку переходить разом з переходом права власності на нерухоме майно. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового засідання, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що рішенням Богунського районного суду м.Житомира у справі №295/7176/19 від 14.08.2020, визнано будинок [ADDRESS] спільною сумісною власністю подружжя [PERSON] до\~ [PERSON] , визнано за [PERSON] право власності на 1/2 частину будинку [ADDRESS] , визнано за [PERSON] право власності на 1/2 частину будинку [ADDRESS] .\~Рішення набрало законної сили (т. 1 а.с. 20-22, 128-134). Право власності на земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , площею 0,0617 га, кадастровий номер 1810136300:10:002:002, цільове призначення - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, належить [PERSON] , що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯГ №732273 від 26.06.2007 та інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (т. 1 а.с. 117, 13-16). Будинок за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 267,9 кв.м. складається із підвального, першого та мансардного поверхів. До підвального поверху входить: підсобне приміщення №1-1 (площею 16,7 кв.м); туалет №1-2 (площею 1,3 кв.м); підсобне приміщення №1-3 (площею 8,5 кв.м); підсобне приміщення №1-4 (площею 32,8 кв.м); підсобне приміщення №1-5 (площею 13,0 кв.м); підсобне приміщення №1-6 (площею 4,6 кв.м). Перший поверх: гараж №1-7 (площею 35,3 кв.м); коридор №1-8 (площею 16,9 кв.м); житлова кімната №1-9 (площею 9,5 кв.м); санвузол №1-10 (площею 11,5 кв.м); кухня №1-11 (площею 13,2 кв.м); веранда №1-12 (площею 4,8 кв.м); житлова кімната №1-13 (площею 22,6 кв.м). Мансардний поверх: коридор №1-14 (площею 17,0 кв.м); житлова кімната №1-15 (площею 10,0 кв.м); житлова кімната №1-16 (площею 18,6 кв.м); житлова кімната №1-17 (площею 19,8 кв.м); санвузол №1-18 (площею 11,8 кв.м) (т. 1 а.с. 17-19). \~У\~статті 41 Конституції України\~передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Частиною 1\~статті 15 ЦК України\~передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч.1 ст.383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб. Згідно зі ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до частини 1 статті 355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Згідно з частиною 1 статті 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. У відповідності до частин 1 та 3\~статті 358 ЦК України\~право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до положень статті 364 ЦК України\~співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частини 2\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Разом з тим, статтею 367 ЦК України передбачено, що майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідно до\~статті 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. У разі виділу співвласник отримує свою частку у майні в натурі і вибуває зі складу учасників спільної власності. За всіма іншими співвласниками спільна власність при виділі частки зберігається. Майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі. Якщо дружина та чоловік не домовилися про порядок поділу майна, спір може бути вирішений судом. При цьому суд бере до уваги інтереси дружини, чоловіка, дітей та інші обставини, що мають істотне значення. Неподільні речі присуджуються одному з подружжя, якщо інше не визначено домовленістю між ними (частини перша, друга статті 71 СК України). На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності, у разі поділу (стаття 367 ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників. Визначальним для виділу частки або поділу в натурі житлового будинку, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу часки або поділу відповідно до часток співвласників. Отже, виходячи з аналізу наведених норм, виділ (поділ) часток нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. У постанові Верховного Суду України 16.11.2016 у справі №6-1443цс16 зроблено висновок, що «виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України, можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». За змістом роз`яснень Пленуму Верховного Суду України наведених в пункті 14 постанови від 22.12.1995 №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», об`єкт нерухомого майна, який є спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі (виділу частки з нього), якщо можливо виділити сторонам ізольовані приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі приміщення або які можна переобладнати в такі. Виходячи з положень статей 183, 367 ЦК України та роз`яснень, викладених в пунктах 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 №7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» зазначено, що виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири. У даній справі отримано висновок експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи №328/07-2021 від 29.07.2021 та висновок за результатами проведення додаткової судової оціночно-будівельної та будівельно-технічної експертизи №507/11-22 від 17.11.2022. Сторони у судових засіданнях висловлювались про те, що вважають прийнятним варіант поділу житлового будинку, який визначений у висновку додаткової судової будівельно-технічної експертизи №507/11-22 від 17.11.2022 за №4, проте, кожна зі сторін бажає залишити за собою частину будинку, яка визначена даним варіантом як частина співвласника №1 та виділена на схемі зеленим кольором. Висновком експерта за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи №507/11-22 від 17.11.2022 запропоновано чотири варіанти поділу спірного житлового будинку. Варіантом №4 запропоновано виділити співвласнику №1 приміщення, виділені зеленим кольором на схемі, а саме: наступні приміщення: 29/100 частин підсобного приміщення 1-1, площею 4,80 кв.м., 52/100 частин підсобного приміщення 1-4, площею 16,90 кв.м., підсобне приміщення 1-5, площею 13,00 кв.м., підсобне приміщення 1-6, площею 4,60 кв.м., 1/2 частина гаража, приміщення 1-7, площею 17,65 кв.м., 14/100 частин коридору, приміщення 1-8, площею 2,30 кв.м., 31/100 частина коридору, приміщення 1-8, площею 5,30 кв.м., житлова кімната 1-9, площею 9,50 кв.м., житлова кімната 1-13, площею 22,60 кв.м., 34/100 частин коридору, приміщення 1-14, площею 5,70 кв.м., житлова кімната 1-17, площею 19,80 кв.м., санвузол, приміщення 1-18, площею 11,80 кв.м. Запропоновано виділити співвласнику №2 приміщення, виділені жовтим кольором на схемі, а саме, наступні приміщення: 71/100 частина підсобного приміщення 1-1, площею 11,90 кв.м., туалет , приміщення 1-2, площею 1,3 кв.м., підсобне приміщення 1-3, площею 8,5 кв.м., 48/100 частин підсобного приміщення 1-4, площею 15,90 кв.м., 1/2 частина гаража, приміщення 1-7, площею 17,65 кв.м., 55/100 частин коридору, приміщення 1-8, площею 9,30 кв.м., санвузол, приміщення 1-10, площею 11,50 кв.м., кухня, приміщення 1-11, площею 13,20 кв.м., веранда, приміщення 1-12, площею 4,80 кв.м., 66/100 частин коридору, приміщення 1-14, площею 11,30 кв.м., житлова кімната 1-15, площею 10,00 кв.м., житлова кімната 1-16, площею 18,60 кв.м. Зазначене у даному варіанті об`ємно-просторове рішення у кожній з нових квартир може бути змінено в залежності від розробленої проектної документації у відповідності з вимогами нормативних документів. Лінія поділу горища житлового будинку проходить по лінії поділу приміщень наземних поверхів. При необхідності по лінії поділу горища влаштувати перегородку. Таким чином, відступ від ідеальних часток становить: в одиницях площі житлового будинку відсутній; в одиницях ринкової вартості житлового будинку: для співвласника [ADDRESS] (1/2 частки) - на 3 497 грн більше; для співвласника №2 (1/2 частки) - на 3 497 грн менше. Для забезпечення ізольованого користування приміщеннями, які пропонуються виділити співвласникам в житловому будинку, згідно варіанту №4, необхідно провести наступні ремонтно-будівельні роботи: в підсобному приміщенні №1-1 (площею 16,7 кв.м) в зовнішній стіні тильного фасаду житлового будинку (літ. «А») пробити новий дверний проріз з подальшим влаштуванням зовнішнього дверного блоку із штукатуренням укосів; в гаражі №1-7 (площею 35,3 кв.м) демонтувати віконний блок в зовнішній стіні тильного фасаду житлового будинку (літ. «А») з подальшим пробиванням дверного прорізу та влаштуванням зовнішнього дверного блоку із штукатуренням укосів; в підсобному приміщенні № 1-4 (площею 32,8 кв.м) в зовнішній стіні головного фасаду житлового будинку (літ. «А») демонтувати віконний блок з подальшим закладанням віконного прорізу та штукатуренням з обох сторін; влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить підсобне приміщення №1-1 (площею 16,7 кв.м) в частках: 71/100 та 29/100, з відповідним функціональним призначенням: підсобне приміщення та підсобне приміщення; влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить підсобне приміщення №1-4 (площею 32,8 кв.м) в частках: 52/100 та 48/100, з відповідним функціональним призначенням: підсобне приміщення та підсобне приміщення; влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить гараж №1-7 (площею 35,3 кв.м) в частках: 1/2 та 1/2, з відповідним функціональним призначенням: комора та комора: влаштувати нові глухі перегородки, які розділять коридор №1-8 (площею 16,9 кв.м) в частках: 55/100, 31/100 та 14/100, з відповідним функціональним призначенням коридор, тамбур та коридор, у 14/100 та 55/100 частині влаштувати нові сходи; влаштувати нову глуху перегородку, яка розділить коридор №1-14 (площею 17,0 кв.м) в частка: 66/100 та 34/100, з відповідним функціональним призначенням: коридор та тамбур, у 66/100 та 34/100 частині влаштувати нові сходи; між підсобним приміщенням №1-1 (площею 16,7 кв.м) та підсобним приміщенням №1-4 (площею 32,8 кв.м) пробити новий дверний проріз з подальшим влаштуванням внутрішнього дверного блоку із штукатуренням укосів; між коридором №1-8 (площею 16,9 кв.м) та житловою кімнатою №1-9 (площею 9,5 кв.м) демонтувати частину суміжної перегородки; між коридором №1-8 (площею 16,9 кв.м) та коридором №1-14 (площею 17,0 кв.м) демонтувати сходи, та для відповідності вимогам будівельних норм, необхідно провести наступні ремонтно- будівельні роботи: в туалеті №1-2 (площею 1,3 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з туалету на підсобне приміщення; в житловій кімнаті №1-9 (площею 9,5 кв.м) передбачити заходи щодо зміни функціонального призначення з житлової кімнати на кухню (влаштування систем \~ \~ \~ \~вентиляції, каналізації, водопостачання, газопостачання та ін.). Запропоновані варіанти поділу житлового будинку передбачають втручання в несучі конструктивні елементи житлового будинку та інженерні мережі загального користування, що потребують отримання дозвільних документів на проведення таких робіт. Перелік робіт по влаштуванню прорізів в конструктивних елементах будинку залежить від прийнятих проектних рішень (об`ємно-планувальних, конструктивних тощо), які обумовлюються розробленою і погодженою у встановленому законом порядку проектно-кошторисною документацією. Співвласникам необхідно виконати роботи по організації та підключенню новостворених квартир житлового будинку до інженерних комунікацій (електрозабезпеченню, водопроводу, каналізації, газопостачанню, з установкою самостійних лічильників, а також, системи опалення з установкою опалювальних котлів), вартість робіт по яким не визначалась, тому що спочатку кожному із співвласників потрібна розробка та узгодження в установленому законодавством порядку проектної документації на прокладку внутрішніх та зовнішніх інженерних комунікацій і отриманням необхідних дозволів у відповідних організаціях. До завершення робіт по організації та підключенню квартир, що виділяються, до самостійних інженерних комунікацій існуючі інженерні комунікації залишаються у загальному користуванні обох співвласників. Після поділу співвласники мають можливість належним чином здійснювати технічне обслуговування (комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівлі чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання) та експлуатацію (дотримання температурно-вологісних режимів, санітарно-технічних і протипожежних норм) відведених їм частин будинку. Дане дослідження не є підставою для виконання ремонтно-будівельних робіт, а потребує розроблення проектної документації та її погодження з відповідними органами місцевого самоврядування (т. 1 а.с. 227-247). Відповідач, заявляючи вимогу про виділ йому частини будинку, яка визначена варіантом додаткової експертизи №4 як частина співвласника №1 та виділена на схемі зеленим кольором, посилався на те, що з часу розірвання шлюбу з позивачем, він самостійно, за власні кошти, добудовував та здійснював ремонт будинку, ця частина будинку є більш обжитою та відповідач зможе здійснити її преоблаштування без шкоди для систем життєзабезпечення будинку. Також зауважив, що у нього є малолітня дитина та проживання на верхньому поверсі будинку є небезпечним для дитини. Натомість позивач, заявляючи вимогу про виділ їй частини будинку, яка визначена варіантом додаткової експертизи №4 як частина співвласника [ADDRESS] та виділена на схемі зеленим кольором, посилається на те, що вона є власником земельної ділянки, на якій розташований будинок. Позивач позбавлена можливості реалізовувати своє право власності на земельну ділянку та частину будинку, оскільки відповідач чинить їй перешкоди у користуванні майном, зайняв весь будинок, самовільно, без погодження з позивачем, вселив до будинку нову сім`ю, яка користується всім будинком та майном, яке знаходиться у ньому та було придбано у період перебування сторін у шлюбі. Представник відповідача також посилався на те, що право власності на земельну ділянку набуто позивачем під час перебування у шлюбі з відповідачем, тому вона також є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таке твердження є помилковим, оскільки відповідно до\~статті 61 СК України\~в редакції, чинній станом на дату набуття позивачем земельної ділянки, не належать до об`єктів права спільної сумісної власності приватизовані одним із подружжя земельні ділянки, тому земельна ділянка, на якій розташований спірний будинок, не є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Крім того, питання щодо порядку володіння та користування земельною ділянкою у зв`язку з визнанням за відповідачем права власності на частину будинку не вирішувалось. Щодо посилання відповідача на те, що з часу розірвання шлюбу він за власні кошти добудовував та здійснював ремонт спірного будинку, то зазначене належними доказами не підтверджено. Також суд критично розцінює посилання відповідача на те, що він не чинив позивачу перешкоди у користуванні спільним будинком, оскільки, як встановлено судом, відповідач вселив до будинку нову сім`ю дружину та дитину, відповідач з новою сім`єю зайняли весь будинок та у повному обсязі використовують як сам будинок, так і майно, яке у ньому знаходиться, що, на переконання суду, саме собою є перешкодою для позивача у реалізації її права власності на належну їй частину будинку. Так само, суд не приймає твердження відповідача про те, що частина будинку, яку кожна із сторін просить залишити за собою, є більш обжитою, та фактично використовується відповідачем та його сім`єю для проживання, оскільки зазначене є результатом самоправних дій відповідача, які вчинено без погодження з позивачем порядку користування будинком. Суд вважає неспроможним посилання відповідача на те, що у нього є малолітня дитина та проживання на верхньому поверсі будинку є небезпечним для дитини, оскільки обов`язки щодо забезпечення безпеки дитини, в тому числі влаштування безпечних умов проживання, покладаються на батьків дитини, та зазначене ніяким чином не може впливати на права позивача як власника частини будинку. Таким чином, оскільки судом встановлено, що відповідачем чиняться перешкоди позивачу у користуванні належною їй частиною будинку шляхом вселення до будинку нової сім`ї відповідача, тому, на переконання суду, у разі виділення відповідачу частини будинку, яка визначена варіантом додаткової експертизи №4 як частина співвласника №1 та виділена на схемі зеленим кольором, не буде вирішено спір по суті, оскільки інша частина будинку, яка визначена варіантом додаткової експертизи №4 як частина співвласника [ADDRESS] та виділена на схемі жовтим кольором, не обладнана окремим виходом, тому залишаються сприятливими умови для подальшого перешкоджання позивачу у реалізації її права користування належною їй частиною будинку. На підставі вищевикладеного, з метою забезпечення можливості безперешкодного доступу позивача до належної їй земельної ділянки, а також користування сторонами ізольованими одна від одної частинами житлового будинку, у власність позивачу слід виділити в натурі частину будинку, яка визначена варіантом додаткової експертизи №4 як частина співвласника [ADDRESS] та виділена на схемі зеленим кольором, та стягнути з неї різницю у ринковій вартості між виділеними частинами житлового будинку (відступ від ідеальних часток в одиницях ринкової вартості) у розмірі 3497,00 грн, а у власність відповідача слід виділити частину будинку, яка визначена варіантом додаткової експертизи №4 як частина співвласника [ADDRESS] та виділена на схемі жовтим кольором. Також судом враховано, що такий варіант поділу не передбачає відступу від ідеальних часток. Частиною 1 статті 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Вихід за межі позову можливий у виняткових випадках, зокрема, коли повний та ефективний захист прав, свобод та інтересів неможливий у заявлений позивачем спосіб. Такий вихід за межі позовних вимог має бути пов`язаний із захистом саме тих прав, свобод та інтересів, щодо яких подана позовна заява (постанова Верховного Суду від 24.09.2019 у справі № 819/1420/15). У позові не заявлено вимоги про виділ в натурі [PERSON] 1/2 частки будинку та визнання за ним права власності на вказану частину житлового будинку як окремий об`єкт нерухомого майна, однак суд, при прийнятті рішення повинен обрати найбільш ефективний спосіб захисту порушеного права, тобто такий, що виключає, зокрема, необхідність повторного звернення до суду, тому, з метою повного та ефективного захисту прав, свобод та інтересів сторін, суд вважає за доцільне вирішити зазначене питання, як і питання визнання за кожною із сторін права власності на виділені їм в натурі частини будинку як окремі об`єкти нерухомого майна. Щодо розподілу судових витрат на проведення експертизи, суд зазначає наступне. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи (п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України). Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог (ч. 2 ст. 141 ЦПК України). При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися (ч. 3 ст. 141 ЦПК України). У даній\~справі було\~проведено дві\~експертизи -судову оціночно-будівельну та будівельно-технічну експертизу, яка була призначена судом за клопотанням позивача, та на проведення якої позивачем понесено витрати на суму 5\~834,74 грн, та додаткову судову оціночно-будівельну та будівельно-технічну експертизу, яка була призначена судом за клопотанням відповідача, та на проведення якої відповідачем понесено витрати на суму 6040,64 грн. Таким чином,

Outcome: approved