Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до Приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленко Олександра Валентиновича, [PERSON] , державного підприємства «СЕТАМ», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: Приватний нотаріус Харківського міського територіального округу Харківської області Малахова Галина Іванівна, про визнання недійсними електронних торгів. В обґрунтування позовної заяви зазначає, що в період шлюбу, за спільні кошти, позивачкою з чоловіком - [PERSON] , було придбане відповідне майно, зокрема і чотирикімнатна квартира [ADDRESS] ( договір купівлі - продаж від 19.05.1998 року серії ААК № 990536, його дублікат серії ВМС №522179 від 29.04.2009 року, зареєстровано в Державному реєстрі правочинів 29.04.2009 року). Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 10.12.2018 року по справі № 638/5152/17 позовні вимоги гр. [PERSON] (стягувач) задоволено частково та присуджено до стягнення з чоловіка позивачки- [PERSON] грошові кошти на загальну суму 25 795 510, 80 грн та судовий збір - 8810 грн.,в задоволенні решти позовних вимог, в тому числі і до позивача [PERSON] як відповідача 2 у вказаній справі - відмовлено. В провадженні приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. перебуває на виконанні виконавче провадження № 60792042 , яке ним відкрито 04.12.2019 року з примусового виконання виконавчого листа № 638/5172/17 від 02.12.2019 року, що видав Дзержинський районний суд м. Харкова у вказаній справі. Відповідно до заяви представника стягувача, останній просить частково стягнути сум боргу з [PERSON] в розмірі 19 000 000 грн. 03.02.2020 року приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. по відкритому ним 02.12.2019 року виконавчому провадженню № 60792042 виніс постанови про опис та арешт майна боржника - [PERSON] , зокрема і квартири [ADDRESS] , та передав його на зберігання представнику стягувача. В подальшому, відповідно до звіту, проведеного в межах процедури виконавчого провадження по виконавчому провадженню № 60792042 суб`єктом оціночної діяльності - товариством з обмеженою відповідальністю «Експерт 2012» від 17.02.2020 року, визначено вартість чотирикімнатної квартири [ADDRESS] в сумі 1 838 000,00 грн станом на 18.02.2020 року та передано, відповідно до заявки приватного виконавця Ярмоленко О.В. від 03.03.2020 року № 1190 на реалізацію ДП « СЕТАМ» ( відповідач 3). Згідно з Протоколом № 478551 від 05.06.2020 року організатора електронних торгів Державного підприємства « СЕТАМ» торги відбулися , лот ( квартира ) № 420711 був проданий відповідачу 2 - гр. [PERSON] за 1387000,00 грн, які ним були внесені в повному обсязі. Після цього, приватним виконавцем Ярмоленко О.В. складено і видано покупцю Акт від 19.06.2020 року про проведені електронні торги , на підставі якого 23.06.2020 року приватним нотаріусом Харківського міського територіального округу Харківської області Малаховою Г.І. видано [PERSON] свідоцтво про право власності на чотирикімнатну квартиру [ADDRESS] , право власності за покупцем 23.06.2020 року зареєстровано відповідно до ст.182 Цивільного кодексу України в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Позивач [PERSON] зазначає, що відчужена вищевказана квартира, яка була придбана за спільні кошти подружжя у 1999 році та була спільною сумісною власністю, придбана у період шлюбу, відчуження належної позивачу [PERSON] частки у ній на електронних торгах без її згоди є порушенням її прав як співвласника вказаного майна. Не будучи стороною виконавчого провадження, про такі дії позивач дізналась нещодавно від нового титульного власника квартири, що стало підставою звернення до суду. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 жовтня 2020 року прийнято до розгляду та\~відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 30 листопада 2020 року представником відповідача ДП «СЕТАМ» подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначається, що ДП «СЕТАМ» повністю не погоджується з позовною заявою та вважає її безпідставною, такою, що не підлягає задоволенню з огляду на таке. Приватним виконавцем були вчинені дії щодо винесення постанови про відкриття зведеного виконавчого провадження №60792042 та накладення решту на майно боржника. В подальшому, після визначення вартості арештоване майно було передана на реалізацію до ДІ "СЕТАМ". Згідно інформаційного повідомлення на офіційному веб-сайті ДП "СЕТАМ" 06 травня 2020 року внесена інформація про реалізацію арештованого нерухомого майна (проведення третіх епектронних торгів), а саме: чотирикімнатна квартира загальною площею 106.3 кв.м., за адресою: [ADDRESS] (лот № 420711). Торги по лоту № 420711 були призначені на 05.06.2020 року. Торги відбулись успішно, згідно приписів Порядку по завершенню торгів системою було сформовано Протокол проведення електронних торгів № 483496 від 05.06.2020 року, згідно якого переможцем став Учасник № 2 з найвищою ціновою пропозицією 1 460 000.00 грн. У відзиві також зазначено, що в ході проведення торгів жодних порушень або несправностей системи виявлено не було, отже не було жодних негативних факторів, які б могли вплинути на результат торгів під час їх проведення. ДП «СЕТАМ» виконало фінкції Організатора електронних торгів, який діє в межах повноважень, визначених Порядком реалізації арештованого майна. Крім того, позивачем не надано до суду доказів на підтвредження поряшення Порядку реалізації арештованого майна в ході проведення електронних торгів, що ці порушення вплинули на результат торгів, та що під час торгів були порушені права позивача. 18 лютого 2021 року відповідачем Приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. подано до суду відзив на позовну заяву. Як вбачається з матеріалів справи, копію ухвали Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.10.2020 та позовну заяву з додатками відповідач Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. отримав 06.11.2020, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення. Відповідно до ч.ч. 7, 8 ст. 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 12.10.2020 відповідачам встановлено п`ятнадцятиденний строк на подання відзиву, що узгоджується з нормами ЦПК України. Разом з тим, відповідач Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В., подавши до суду відзив із пропуском встановленого строку, не звертався до суду із клопотанням про поновлення строку для подання відзиву, та не надав будь-яких доказів поважності причин, через які пропущено такий строк. Відтак, враховуючи подання відповідачем відзиву з пропуском встановленого судом строку без заявленого клопотання про поновлення строку для подання відповіді на відзив, доказів поважності причин, через які пропущено такий строк, суд дійшов висновку про залишення без розгляду відзиву відповідача Приватного виконавеця виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. та вирішує справу за наявними матеріалами. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 09 січня 2023 року підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив позовну заяву задовольнити. Відповідач Приватний\~виконавець виконавчого\~округу Харківської\~області Ярмоленко\~О.В.\~у судовому\~засіданні проти\~задоволення позовних\~вимог заперечував.\~Наголосив,\~що чинним\~законодавством не\~покладено на\~нього як\~приватного виконавця\~обов`язку зясувувати\~сімейний стан\~боржника. Представник відповідача [PERSON] проти задоволення позову заперечував, у задовленні позовних вимог просив відмовити. Відповідач ДП «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. У судове засідання третя особа не з`явилась. В матеріалах справи міститься заява третьої особи приватного нотаріуса Харківського міського територіального округу Харківської області Малахова Галина Іванівна про розгляд справи за її відсутності. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, як кожен окремо так і у їх сукупності, суд доходить таких висновків. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. З матеріалів справи вбачається, що 01 липня 1988 року між позивачем та [PERSON] укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 01.07.1988 року. Відповідно до договору купівлі-продажу від 12.05.1999 року, серія [NUMBER] , зареєстрованого в Державному реєстрі правочинів 29.04.2009 року, [PERSON] було придбано квартиру [ADDRESS] . Дзержинським районним судом м. Харкова розглянуто справу №638/5172/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] про солідарне стягнення боргу. Рішення Дзержинського суду від 06.12.2018р. у вказаній справі стягнуто з [PERSON] грошові кошти в сумі 25795 510,80 (двадцять п`ять мільйонів сімсот дев`яносто п`ять тисяч п`ятсот десять гривень 80 копійок) грн. В задоволенні позовної вимоги до [PERSON] відмовлено. \~Примусове виконання рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 06.12.2018 р. у справі №638/5172/17 здійснював приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. в рамках виконавчого провадження №60792042. При виконанні рішення суду приватний виконавець виніс постанову про опис та арешт майна боржника [PERSON] , зокрема і квартири [ADDRESS] . В подальшому приватним виконавцем передано квартиру на реалізацію ДП «СЕТАМ» відповідно до заявки від 03.03.2020 року № 1190. Згідно з Протоколом проведення електронних торгів № 483496 від 05.06.2020 року торги відбулися, лот (квартира) №420711 був проданий відповідачу [PERSON] . Приватним виконавцем Ярмоленко О.В. складено і видано [PERSON] . Акт про проведення електронних торгів від 19.06.2020, на підставі якого приватним нотаріусом Харківського міського територіального округу Харківської області Малаховою Г.І. видано [PERSON] свідоцтво про право власності на квартиру [ADDRESS] . Поняття, зміст права власності та його здійснення закріплено у статтях 316, 317, 319 ЦК України, аналіз яких свідчить, що право власності має абсолютний характер, його зміст становлять правомочності власника з володіння, користування і розпорядження належним йому майном. Забезпечуючи всім власникам рівні умови здійснення своїх прав, держава гарантує власнику захист від порушень його права власності з боку будь-яких осіб. За загальним правилом власник самостійно користується, володіє та розпоряджається своїм майном. Володіння та розпорядження об`єктом спільної власності (часткової чи сумісної) має свої особливості. Відповідно до частини першої статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). У статті 60 СК України закріплено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Таке ж положення містить і стаття 368 ЦК України. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 372/504/17 підтверджено презумпцію спільності права власності подружжя на майно, яке набуте ними в період шлюбу. Відповідно до статті 65 СК України дружина, чоловік розпоряджаються майном, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, за взаємною згодою. При укладенні договорів одним із подружжя вважається, що він діє за згодою другого з подружжя. Дружина, чоловік має право на звернення до суду з позовом про визнання договору недійсним як такого, що укладений другим із подружжя без її, його згоди, якщо цей договір виходить за межі дрібного побутового. Для укладення одним із подружжя договорів, які потребують нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, а також договорів стосовно цінного майна, згода другого з подружжя має бути подана письмово. Згода на укладення договору, який потребує нотаріального посвідчення і (або) державної реєстрації, має бути нотаріально засвідчена. Договір, укладений одним із подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї. Так, частиною 1 статті 356 ЦК України передбачено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. З урахуванням наведеного, правовий режим спільної власності може передбачати визначення часток кожного із співвласників у праві спільної власності (спільна часткова) або відсутність такого визначення у праві спільної власності (спільна сумісна). Згідно з наведеним критерієм спільна власність поділяється на спільну часткову і спільну сумісну. Розмір часток у праві спільної часткової власності вважається рівним. При цьому, якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна. За змістом статті 361 ЦК України співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності. Відповідно до положень частини другої статі 366 ЦК України кредитор має право вимагати продажу боржником своєї частки у праві спільної часткової власності з направленням суми виторгу на погашення боргу. У разі відмови боржника від продажу своєї частки у праві спільної часткової власності або відмови інших співвласників від придбання частки боржника кредитор має право вимагати продажу цієї частки з публічних торгів або переведення на нього прав та обов`язків співвласника-боржника, з проведенням відповідного перерахунку. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц сформульовано висновок про те, що частка у праві спільної часткової власності є самостійним об`єктом цивільних прав, яка може бути об`єктом продажу з публічних (електронних) торгів, передачі стягувачу в рахунок погашення боргу, без її виділу в натурі з об`єкта нерухомого майна; у разі виявлення державним виконавцем майна, яким боржник володіє спільно з іншими особами, і частка боржника у якому не визначена, для звернення стягнення на частку боржника державний виконавець звертається до суду з поданням про визначення частки боржника у такому майні. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 Закону України «Про виконавче провадження). Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто це правочин. Подібні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц (провадження № 14-356цс18) та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц (провадження № 14-428цс18). Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) викладено правовий висновок про те, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц викладено правовий висновок про те, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення положень закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Отже, проведення прилюдних торгів з порушенням є підставою для визнання цих торгів недійсними лише за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 Закону України «Про виконавче провадження). Відповідно до частини шостої статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на майно боржника звертається в розмірі та обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження, основної винагороди приватного виконавця. У разі якщо боржник володіє майном разом з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням виконавця. Згідно частини третьої статті 50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі звернення стягнення на об`єкт нерухомого майна виконавець здійснює в установленому законом порядку заходи щодо з`ясування належності майна боржнику на праві власності, а також перевірки, чи перебуває це майно під арештом. Виконавець перед вирішенням питання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника повинен з`ясувати питання, чи не володіє він даним нерухомим майном спільно з іншими особами, після чого вирішувати питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами. Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2020 року у справі № 462/518/18 зазначив, що виконавець перед вирішенням питання про звернення стягнення на нерухоме майно боржника повинен з`ясувати питання, чи не володіє він даним нерухомим майном спільно з іншими особами, вирішувати питання про необхідність визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами. Питання про визначення частки майна боржника у майні, яким він володіє спільно з іншими особами, вирішується судом за поданням державного чи приватного виконавця (частина перша статті 443 ЦПК України). При розгляді справи встановлено, що квартира [ADDRESS] була придбана під час шлюбу. Квартиру реалізовано з торгів з метою виконання рішення суду, яким з позивача борг не стягувався. Позивач не була боржником у виконавчому провадженні №60792042. Звертаючись до суду з позовними вимогами про визнання недійсними електронних торгів, акта приватного виконавця і свідоцтва про право власності, [PERSON] вказувала, що спірне майно, реалізоване на публічних торгах, є спільною сумісною власністю подружжя, при цьому, позивач в жодний спосіб не надавала виконавцю дозвіл (згоду) на реалізацію квартири і, відповідно, таку згоду нотаріально не посвідчувала, а тому вказані торги проведено із порушенням вимог сімейного законодавства та порушенням прав позивача як співвласника реалізованого майна. Квартира [ADDRESS] є спільною сумісною власністю подружжя та належить чоловікові і дружині в рівних частках з моменту її придбання, а відчуження спірного нерухомого майна, частка якого належить [PERSON] , на електронних торгах без її участі у виконавчому провадженні, в рахунок стягнення заборгованості із [PERSON] , порушує право дружини як співвласника цього майна на вільне володіння, користування і розпорядження ним, що є неприпустимим. При цьому, факт реєстрації спірного нерухомого майна на ім`я одного з подружжя не означає, що воно належить лише цій особі. Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. при проведенні виконавчих дій лише пересвідчився в тому, що квартира зареєстрована за боржником і не з`ясував його сімейний стан та не встановив, чи придбано це майно в період шлюбу, отже залишив поза увагою, що передане на примусову реалізацію майно належить [PERSON] та [PERSON] (боржнику у виконавчому провадженні) на праві спільної сумісної власності. Таким чином, дії приватного виконавця щодо звернення стягнення та передачу на торги квартири [ADDRESS] , і яка перебувала у спільній сумісній власності подружжя [PERSON] та [PERSON] , є протиправними по відношенню до [PERSON] . Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 15 червня 2020 року у справі № 430/1281/14-ц (провадження № 61-43510сво18) зазначив, що якщо об`єкт належить на праві спільної сумісної власності кільком особам, то право власності кожного із співвласників у спільній сумісній власності поширюється на весь об`єкт, відтак передати у власність можна лише об`єкт в цілому. Договір відчуження спільного майна подружжя, укладений без згоди іншого з подружжя, підлягає визнанню недійсним в цілому, оскільки укладений з порушенням вимог закону, без отримання згоди співвласника цього майна, розмір ідеальних часток яких не визначений. Встановивши, що на електронних торгах було відчужено нерухоме майно, яке є спільною сумісною власністю подружжя, суд приходить до висновку про недійсність електронних торгів, проведених ДП «Сетам», з підстав, передбачених статтями 203, 215 ЦК України, а також задоволення похідних позовних вимог. \~У зв`язку із задоволенням позовних вимог про визнання недійсними електронних торгів, проведених Державним підприємством «СЕТАМ» 05.06.2020 із реалізації арештованого майна за лотом № 420711, а саме чотирикімнатна квартира [ADDRESS] , підлягають визнанню недійсними Протокол № 483496 від 05.06.2020 проведення електронних торгів реалізації арештованого майна за лотом № 420711, Акт від 19.06.2020 про проведені електронні торги арештованого нерухомого майна за лотом № 420711 (квартира [ADDRESS] ), затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В., Свідоцтво,\~видане 23.06.2020 на ім`я [PERSON] приватним нотаріусом Харківського міського територіального округу Харківської області Малаховою Г.І. про право власності на чотирикімнатну квартиру [ADDRESS] на підставі Акту про проведені електронні торги арештованого нерухомого майна від 19.06.2020, затвердженого приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О.В. та державну реєстрацію 23.06.2020 права власності [PERSON] на неї. \~ \~ \~ У зв`язку із задоволенням позовних вимог судовий збір покладається на відповідачів відповідно до ст. 141 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved