Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-14 00:00:00

До Кілійського районного суду Одеської області звернувся позивач з вказаним позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина. [PERSON] за життя склав заповіт стосовно всього майна на ім`я позивача [PERSON] .. 02.01.2022 позивач подав заяву про прийняття спадщини після померлого [PERSON] , проте від приватного нотаріуса Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Богачової Н.М. отримав інформаційний лист про те, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Вважає, що з об`єктивних причин не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини у строк, встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України, оскільки виїжджав за межі території України. Ухвалою від 07.03.2023 позовну заяву залишено без руху та надано термін для усунення недоліків. Ухвалою від 09.03.2023, у зв`язку з усуненням недоліків, провадження у справі відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання. 26.04.2023 ухвалою суду було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про об`єднання в одне провадження цивільних справ, а саме №502/334/23 за вказаним позовом та 502/1384/22 за позовом [PERSON] до Кілійської міської ради та [PERSON] , про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на спадкове майно. Цього ж дня ухвалою суду закрито підготовче провадження у цій справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті на 15.05.2023. Вирішено питання щодо витребування у приватного нотаріуса Богачової Н.М. копії спадкової справи №196/2021, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Під час судового засідання представник позивача [PERSON] заявила клопотання про виключення зі складу відповідачів [PERSON] , мотивуючи тим, що останній відмовився від частини позовних вимог у справі 502/1384/22 за позовом [PERSON] до Кілійської міської ради та [PERSON] , про встановлення факту родинних відносин, факту належності правовстановлюючого документу та визнання права власності на спадкове майно, а саме в частині визнання права власності на спадкове майно після смерті [PERSON] , а відтак [PERSON] у цій справі є неналежний відповідач, належним відповідачем є Кілійська міська рада Ізмаїльського району Одеської області, яка позовні вимоги [PERSON] визнала. Судом заявлене клопотання представника позивача задоволене, про що постановлено ухвалу без виходу до нарадчої кімнати. Таким чином суд розглядає позовні вимоги [PERSON] , представника позивача адвоката Валах В.В., до Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з підстав викладених в позові, а також у зв`язку з визнанням позову відповідачем Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області. Представник відповідача Кілійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області в судове засідання не з`явився, у поданому відзиві просили розглянути справу без участі їх представника, позовні вимоги визнали. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . За життя [PERSON] склав заповіт від 13.09.2018, посвідченого приватним нотаріусом Кілійського районного нотаріального округу Одеської області Богачовою Н.М., зареєстровано у реєстрі за №974, яким спадкодавець заповів все належне йому майно позивачу [PERSON] .. 02.01.2022 [PERSON] подав заяву про прийняття спадщини після померлого [PERSON] .. Відповідно до інформації щодо оформлення спадщини від 12.01.2022, наданої приватним нотаріусом Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області Богачовою Н.М., [PERSON] у строк, встановлений ст. 1270 ЦК України, заяву про прийняття спадщини не подав. Зазначене також підтверджується матеріалами спадкової справи №196/2021 до майна померлого [INFO] [PERSON] .. З матеріалів зазначеної спадкової справи також встановлено, що 25.11.2021 до нотаріуса Овчинніковим Ю.Г. подано заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . В матеріалах спадкової справи також міститься інформація щодо опублікування об`яви від 22.12.2021, відповідно до якої здійснено виклик [PERSON] до приватного нотаріуса Богачової Н.М. Ізмаїльського районного нотаріального округу Одеської області з проханням прибути за вказаною у повідомленні адресою робочого місця у строк до 23.01.2022. Об`ява розміщена в редакції газети «Дунайська зоря» від 24.12.2021. В поважність пропуску строку подачі заяви на прийняття спадщини позивач зазначає, що виїжджав за межі території України, а саме 14.08.2021 виїхав на території Польщі, 07.10.2021 виїхав за межі території Польщі, 23.10.2021 вїхав на територію Польщі, 23.12.2021 виїхав за межі території Польщі, що підтверджується відмітками у паспорті громадянина України для виїзду за кордон. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу\~(частини перша, друга\~\~статті 1223 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України\~\~у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня\~ 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19). З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані\~з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Для прийняття спадщини позивач мав звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, тобто смерті [PERSON] , померлого [INFO] , але не зробив цього вчасно (до 25.11.2021) і пропустив строк на подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вище викладене та зазначені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини як виїзд за межі території України до Польщі, суд не вважає їх поважними у зв`язку з наступним. Позивач виїжджав за межі території України до Польщі 14.08.2021, відповідно до відмітки, тобто через майже три місяці після відкриття спадщини. Крім того, позивач повертався з Польщі 07.10.2021 та 23.10.2021 знов повернувся до Польщі. Тобто позивач мав змогу подати заяву про прийняття спадщини у встановлений ст. 1270 ЦК України строк, зважаючи на те, що він знав про смерть спадкодавця та був присутній на його похороні, про що зазначено у поданому відзиві представникм відповідача [PERSON] адвокатм Спрінчаном М.В.. Таким чино, у даному випадку причини пропуску строку для прийняття спадщини не є поважними, тобто не пов`язані\~з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами. Посилання представника позивача у позові на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.04.2021 у справі №591/1271/18, якою визначено, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту, за встановлених у цій справі обставин, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, є безпідставною, оскільки про необізнаність позивача [PERSON] про наявність складеного заповіту у позові не йде мова та не ставиться у поважність причин пропуску строку, а також жодним доказом не підтверджується. Разом з тим слід також зазначити, що належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку відсутності таких територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (відповідні сільські, селищні, міські ради). Як встановлено з матеріалів спадкової справи спадкоємець [PERSON] спадщину прийняв відповідно до ст. 1269 ЦК України. За таких обставин у задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Outcome: dismissed