Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-30 00:00:00

[PERSON] звернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. В обґрунтування позовних вимог зазначила наступне. З відповідачем [PERSON] вона перебувала у шлюбі зареєстрованому 03 листопада 2006 року. Від спільного життя у них є неповнолітній син [PERSON] , [INFO] , про що в Книзі реєстрації народжень зроблено відповідний актовий запис № 58 На підставі рішення Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 09 лютого 2016 року по справі №632/2653/15-ц, провадження № 2/632/91/16 шлюб між ними було розірвано. Судовим наказом Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 09 квітня 2019 року у справі №632/220/19 з [PERSON] були стягнуті аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), щомісячно, у розмірі не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку при щомісячному нарахуванні,починаючи стягнення з 14 лютого 2019 року і до досягнення дитиною повноліття. Після того, як судовий наказ набрав чинності, нею було його направлено на примусове виконання до НОВОВОДОЛАЗЬКОГО ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ ВИКОНАВЧОЇ СЛУЖБИ У ХАРКІВСЬКОМУ РАЙОНІ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ СХІДНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.ХАРКІВ). Державним виконавцем було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження . Боржник не виконує рішення суду в частині сплати аліментів на утримання сина, за цей час сплачує аліменти нерегулярно та не в повному обсязі. Станом на 31 липня 2022 року сума заборгованості по аліментам становить 56600,45 грн, що підтверджується розрахунком заборгованості зі сплати аліментів. Посилаючись на ч. 1 ст. 196 СК України просила стягнути з [PERSON] неустойку за прострочення сплати аліментів на сина [PERSON] , [INFO] , за період часу з 01 січня 2022 року по 22 серпня 2022 року в сумі 32150,72 грн. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, через канцелярію суду надала заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить слухати справу за її відсутності. Також вказала, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про день та час слухання справи, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав. Зі згоди представника позивача, суд вважає за можливе ухвалити рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного. Зі свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 24 лютого 2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Первомайський Первомайського міськрайонного управління юстиції Харківської області, вбачається що [PERSON] народився [INFO] , про що в книзі Реєстрації народжень 24 лютого 2007 року зроблено відповідний актовий запис № 58. Батьками дитини зазначені [PERSON] та [PERSON] ( а. с. 10) . Частиною 2 ст. 51 Конституції України та ст. 180 СК України визначений обов`язок батьків утримувати дітей до їх повноліття. Приписами ст. 181 СК України визначені способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Постановою головного державного виконавця НОВОВОДОЛАЗЬКОГО ВІДДІЛУ ДЕРЖАВНОЇ ВИКОНАВЧОЇ СЛУЖБИ У ХАРКІВСЬКОМУ РАЙОНІ ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ СХІДНОГО МІЖРЕГІОНАЛЬНОГО УПРАВЛІННЯ МІНІСТЕРСТВА ЮСТИЦІЇ (М.ХАРКІВ) на підставі судового наказу судді Первомайського міськрайонного суду Харківської області № 632/220/19 від 09 квітня 2019 року за яким з [PERSON] на користь [PERSON] стягнуто аліменти на утримання неповнолітньої дитини в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу), але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, але не більше 10 прожиткових мінімумів для дитини, щомісячно, починаючи з 14 лютого 2019 року і до досягнення дитиною повноліття, у рамках виконавчого провадження ВП № 59029166, винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи божника (а. с. 12). За наданим позивачем розрахунком, складеним 04 серпня 2022 року головним державним виконавцем Нововодолазького РВ ДВС СМУ МЮ (м. Харків) Замлєлою Ю. О. при примусовому виконанні виконавчого листа № 632/220/19, виданого 09 липня 2019 року Первомайським міськрайонним судом Харківської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) щомісячно у розмірі не менше 50% прожиткового мінімуму встановленого на дитину відповідного віку, починаючи з 14 лютого 2019 року до повноліття дитини, заборгованість [PERSON] по стягненню аліментів станом на 31 липня 2022 року становить 56600,45 грн (а. с. 11). Позивач просила стягнути з відповідача неустойку за прострочення сплати аліментів. Отже між сторонами виникли правовідносини що регулюються Сімейним кодексом України. Відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає приписам ч. 8\~ст. 178 ЦПК України. Відповідно до\~ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства»\~батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України. Положеннями статті 27 Конвенції «Про права дитини» від 20.11.1989 року, ратифікованої\~Постановою Верховної ради України № 789-XII від 27.02.1991 року закріплено що, держави - учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Згідно з ч. 1 ст. 196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Велика Палата\~Верховного суду\~у постанові\~від 03\~квітня 2019\~року у\~справі №\~333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) дійшла висновку, що розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Позивачем виконано розрахунок пені (неустойки) за прострочення сплати аліментів за період з 01 січня 2022 року по 22 серпня 2022 року. Судом правильність розрахунку перевірено. Сума пені становить 32150,72 грн. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. Заперечень відповідача проти розрахунку заборгованості матеріали справи не містять. Іншого розрахунку або спростування розрахунку позивача до суду не надходило. Як роз`яснено у п. 22 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачена\~ст.196 Сімейного кодексу України\~відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. Крім того, за положеннями ч. 2\~ст. 196 СК України\~розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Проте відповідач\~не навів\~жодних поважних\~причин,\~які б\~йому перешкоджали\~своєчасно сплачувати\~аліменти та\~не надав\~будь-яких\~доказів,\~що свідчили\~б на\~користь зазначеного.\~ Заперечень\~щодо наявності\~підстав для\~нарахування неустойки,\~або незгоди\~з її\~розміром до\~справи не\~долучив,\~не підтвердив наявність обставин, які треба врахувати при визначенні розміру неустойки. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі змістом ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. За ч.\~3\~ст.\~12\~ ЦПК\~України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Приписами \~частин 1,\~5,\~6\~ст.\~81\~ ЦПК\~України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. З урахуванням наведеного суд доходить висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів є обґрунтованими, а відтак підлягають задоволенню. При ухваленні рішення, відповідно до ст. 265 ЦПК України, суд вирішує питання про розподіл судових витрат. Оскільки, позивач звільнена від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», то відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 992,40 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved