Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу між нею та [PERSON] , зареєстрованого 18 червня 2016 року Комсомольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №95, свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Окрім того, позивач просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище [PERSON] . Позовна заява обґрунтована тим, що спільне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння та різних поглядів на життя, сімейні стосунки з відповідачем фактично розірвані з лютого 2021 року, спільного господарства не ведуть. Подружжя має неповнолітню дитину ? [PERSON] , [INFO] , яка, за домовленістю батьків, постійно проживає разом із матір`ю. На думку позивача, відповідач не проявляє повагу, турботу, не цікавиться інтересами доньки, тому позивач вважає, що подальше збереження шлюбу з відповідачем неможливе та суперечить її інтересам та дитини. Позивач також вказує про відсутність спору щодо визначення місця проживання дитини та строк на примирення просить не надавати. Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 22 березня 2023 року відкрито провадження у справі №536/367/23 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 23 березня 2023 року у справі №536/367/23 задоволено клопотання позивача [PERSON] про участь в судовому засіданні у режимі відеоконференції. Судове засідання у справі №536/367/23 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, призначене на 02 травня 2023 року о 13 год 30 хв, постановлено провести у режимі відеоконференції із Комсомольським міським судом Полтавської області (39600, м. Горішні Плавні, вул. Гірняків, 17). Доручено забезпечити проведення відеоконференції Комсомольському міському суду Полтавської області (39600, м. Горішні Плавні, вул. Гірняків, 17). Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі та просить розірвати шлюб за одне судове засідання. У зв`язку із неявкою сторін в судове засідання, на підставі частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом установлено, що шлюб між сторонами у цій справі, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрований 18 червня 2016 року Комсомольським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , актовий запис №95. У шлюбі подружжя має неповнолітню дитину ? [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 01 лютого 2017 року Горішньоплавнівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №26. Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Положеннями статті 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право на припинення шлюбних відносин. Відповідно до частини 2 статті 104 Сімейного кодексу\~Українишлюб припиняється внаслідок його розірвання. Згідно з частиною 1 статті 110 Сімейного кодексу\~Українипозов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно з частиною 2 статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до пункту 10 постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. За змістом позовної заяви, позивач займає категоричну позицію щодо розірвання шлюбу, заперечує будь-яку можливість для примирення з відповідачем. Суд вважає за необхідне зазначити, що збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем, що підтвердилося і тим, що з часу відкриття провадження у справі сторони не примирилися. З`ясувавши дійсні підстави позову про розірвання шлюбу, ураховуючи, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини з лютого 2021 року, втратили почуття любові та поваги один до одного, спільного господарства не ведуть, визнання позову відповідачем, суд дійшов висновку, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] підлягає розірванню, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача і дитини. Крім того, суд не має права примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків та можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України, а тому позов підлягає задоволенню. Згідно із частиною 2 статті 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. У позовній заяві позивач [PERSON] просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ? [PERSON] . Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд вважає за можливе після розірвання шлюбу [PERSON] залишити прізвище [PERSON] . Зважаючи на те, що відповідач визнав позов до початку розгляду справи по суті, позивачу з державного бюджету слід повернути 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, відповідно до вимог частини 1 статті 142 Цивільного процесуального кодексу України та частини 3 статті 7 Закону України «Про судовий збір». На підставі положень статті 141 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 536,80 грн.

Outcome: approved