Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-26 00:00:00

У вересні 2022 року [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні та участі у вихованні онуки. Позовна заява мотивована тим, що у зареєстрованому шлюбі між її сином [PERSON] та [PERSON] народилася [PERSON] , [INFO] . Спільне життя у подружжя не склалось, а тому шлюб було розірвано. Дитина за рішенням суду та за взаємною згодою батька та матері проживає з матір`ю. Вказує на те, що на ґрунті неприязних стосунків, які виникли між батьком та матір`ю дитини, відповідачка категорично забороняє побачення з онукою позивачу, на її телефонні дзвінки та повідомлення не відповідає, тому відповідачка не має об`єктивної можливості з нею спілкуватись та допомагати у вихованні. Онука для позивачки є дуже близькою людиною, з самого дитинства вона її виховувала, піклувалась про неї та як бабуся відчуває до неї найтепліші почуття. Усі намагання позивачки врегулювати спір мирним шляхом результатів не дали. Позивачка вважає, що матір дитини перешкоджає їй у спілкуванні з онукою та штучно створює такі ситуації, через які вона не може зустрічатись з дитиною. Відповідачка мотивує це тим, що бабуся буде негативно впливати на дитину і це спричинить їй моральні страждання. Позивачка зазначає, що вона працевлаштована має постійний дохід, за місцем реєстрації, де фактично і проживає, має достатньо житлової площі, щоб проводити час з внучкою та брати участь у її вихованні, протипоказань по здоров`ю в неї немає у лікаря психіатра та у лікаря нарколога на обліку не перебуває. З урахуванням зазначеного, [PERSON] просить усунути перешкоди у спілкуванні та участі у вихованні її малолітньої онуки [PERSON] , [INFO] шляхом визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з малолітньою онукою, в наступний спосіб: -Тимчасового проживання малолітньої онучки, [PERSON] , [INFO] у бабусі [PERSON] три рази на місяць з 17-00 год. п`ятниці до 15-00 год. неділі за місцем проживання [PERSON] , без присутності батьків онуки; - Надання можливості [PERSON] безперешкодного необмеженого спілкування з онучкою - [PERSON] , [INFO] , будь-яким способом; -Безперешкодного відвідування онучки під час її хвороби за місцем її перебування. Також, просить стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати. 01.11.2022 представник відповідача - адвокат Конякін М. С. подав відзив на позовну заяву про усунення перешкод у спілкуванні та участі у вихованні онуки, в якому просить в задоволенні позову відмовити повністю. Свої вимоги мотивує тим, що фактично не заперечуючи сам факт того, що позивач має право на спілкування з онукою, відповідач вважає, що в спосіб, який запропонувала позивачка, буде неправильним та таким, що не враховує вік дитини, її режим дня та участь матері у вихованні дитини у вихідні дні. Також зазначено, що відповідач не ставила перешкод і іншим родичам, зокрема бабі, у зустрічах з внучкою. Враховуючи той факт, що [PERSON] та батько дитини [PERSON] проживають разом за однією адресою, то можна вважати, що під час побачень з батька з донькою, позивач мала можливість спілкуватися з онучкою. Вимога позивача про тимчасове проживання онучки, [PERSON] , [INFO] у бабусі [PERSON] три рази на місяць з 17.00 год. п`ятниці до 15.00 год. неділі за місцем проживання [PERSON] , без присутності батьків онуки позбавить можливості матері проводити час та брати участь у вихованні малолітньої доньки у вихідні дні кожного місяця, що свідчить про недотримання прав матері. Також звертає увагу на те, що баба ніяким чином не намагається брати участь у вихованні дитини, адже зібрані стороною відповідача докази ніяким чином не відображають того. За умови, що в даній справі дитині не виповнилось 3 роки, дитина має стійкий графік відвідування дошкільного закладу, без втручання відповідача проживає в стійкому та спокійному середовищі - задоволення позовних вимог призведе до дисбалансу у вихованні та розвитку дитини, пов`язаному з тривалими за часом розривами з постійними умовами проживання. Тобто враховуючи насамперед інтереси дитини, позовні вимоги, які викладені в позовній заяві не підлягають задоволенню. 01 лютого 2023 року [PERSON] подано заяву про зміну предмету позовних вимог шляхом заміни одних позовних вимог іншими, а саме просить суд усунути перешкоди [PERSON] , [INFO] , у спілкуванні та участі у вхованні її мальлітньої онуки [PERSON] , [INFO] , шляхом визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , в наступний спосіб, а саме: -День народження бабусі, [PERSON] , з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] кожного року за місцем проживання бабусі за адресою: [ADDRESS] ; -Брати участь у вихованні онуки, під час перебування дитини у її батька, [PERSON] , а саме: 1.Перший та останній тиждень місяця з п`ятниці 17.00 год. до 16.00 год. неділі включно, за місцем проживання батька, [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] . 2.День народження батька [PERSON] , з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] кожного року за місцем проживання батька за адресою: [ADDRESS] . 3.В день народження дитини, [PERSON] : на наступний день після дня народження, з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] за місцем проживання батька, [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] ; 4.Літній відпочинок з батьком протягом 10 днів, враховуючи стан здоров`я дитини. Процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 07.10.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 24.10.2022 відмовлено в задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Бодачевського Р. В. про об`єднання справ №147/889/22 та №147/890/22 в одне провадження. 01 листопада 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача - адвоката Бодачевського Р. В. про залучення до розгляду справи як третьої особи - Органу опіки та піклування Служби у справах дітей Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області та витребування від Органу опіки та піклування Служби у справах дітей Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області письмового висновоку щодо розв`язання спору відповідно до ст. 19 Сімейного кодексу України. Ухвалою суду від 10.11.2022 залучено до участі у даній справі в якості третьої особи - Орган опіки та піклування Службу у справах дітей Тростянецької селищної ради. Витребувано від Органу опіки та піклування Служби у справах дітей Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області письмовий висновок щодо розв`язання спору відповідно до ст. 19 Сімейного кодексу України та від Органу опіки і піклування Виконавчого комітету Ладижинської міської ради Гайсинського району Вінницької області письмовий висновок щодо розв`язання спору відповідно до ст. 19 Сімейного кодексу України. Підготовче засідання відкладено. 12.12.2022 від Служби у справах дітей Тростянецької селищної ради надійшов висновок Органу опіки і піклування Тростянецької селищної ради щодо усунення перешкод у спілкуванні [PERSON] з онукою [PERSON] , [INFO] та встановлення порядку участі у її вихованні. 02.01.2023 від Органу опіки та піклування Ладижинської міської ради Вінницької області надійшов висновок від 27.12.2022 щодо розв`язання спору. Ухвалою суду від 20.02.2023 постановлено прийняти заяву [PERSON] про зміну предмету позовних вимог; закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті, задоволено клопотання про виклик свідків. В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили позов задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти позову частково заперечив, вказав, що позивачем заявлена тільки одна вимога щодо [PERSON] , проти задоволення якої сторона відповідача не заперечує, однак інші вимоги стосуються [PERSON] , відносно якого є рішення, яке ще не набрало законної сили. На думку представника відповідача такі вимоги приведуть до правового нігілізму, адже не стосуються прав позивача. Представники третіх осіб Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, Орган опіки і піклування Служби у справах дітей Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області в судове засідання не з`явилися, надали заяву про слухання справи за їхньої відсутності, при вирішенні спору покладаються на думку суду, просять врахувати інтереси дитини. Третя особа Орган опіки та піклування Виконавчого комітету Ладижинської міської ради в судове засідання не з`явився, подав заяву про слухання справи у його відсутності. Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи та надані докази, оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Новоободівською сільською радою Тростянецького району Вінницької області (а.с. 17). Син позивача, [PERSON] , та відповідач [PERSON] перебували у шлюбі, який розірвано рішенням суду, після розірвання шлюбу прізвище дружини змінено на " [PERSON] ". Позивач стверджує, що між ними з відповідачкою склались неприязні відносини і позивач, як бабуся [PERSON] , [INFO] , бажає спілкуватись із онучкою, приймати участь у її вихованні, однак відповідач перешкоджає такому спілкуванню з незрозумілих мотивів. Вирішити це питання в позасудовому порядку з відповідачем не вдається. На момент розгляду справи [PERSON] , [INFO] , проживає разом з відповідачкою за адресою: [ADDRESS] , що не заперечувалось сторонами в ході розгляду справи. З матеріалів справи, зокрема, з висновку органу опіки і піклування щодо усунення перешкод у спілкуванні [PERSON] з онукою [PERSON] , [INFO] , та встановлення порядку участі у її вихованні, затвердженого рішенням виконавчого комітету Тростянецької селищної ради від 08.12.2022 №257, випливає, що з метою забезпечення реалізації прав, свобод та законних інтересів дитини, виконавчий комітет Тростянецької селищної ради вважає за необхідне: 1) рекомендувати бабусі, [PERSON] , брати участь у спілкуванні та вихованні онуки [PERSON] , [INFO] , шляхом визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з онукою, а саме: а) в День народження бабусі, [PERSON] , з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] кожного року за місцем проживання бабусі за адресою: [ADDRESS] ; б) брати участь у вихованні онуки, [PERSON] , [INFO] , під час перебування дитини у її батька, [PERSON] ; в) не порушувати графік побачень, приділяти дитині увагу і турботу; 2) рекомендовано матері [PERSON] поважати права бабусі [PERSON] , не чинити перешкод у спілкуванні з онукою (а.с. 99-103). З пояснень допитаного у судовому засіданні свідка [PERSON] убачається, що він є сином позивача, та батьком [PERSON] , [INFO] . Вказав, що колишня дружина після розлучення не дає спілкуватися з дитиною ні йому, ні його матері. Відразу після розлучення, з дитиною спілкувалися пів року, через пів року [PERSON] почала казати, щоб він віддав якісь гроші, ситуація погіршилась, і відповідач не дозволяла спілкуватися з дитиною. Коли попередньо домовлялися про зустріч, ніби погоджувалась, а коли приїздили він з [PERSON] , [PERSON] змінювала плани, казала, що зайнята, кудись поїхала, і перешкоджала у спілкуванні і побаченні з дитиною. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] зазначив, що він є сином позивача, був свідком ситуацій коли бабуся телефонувала матері дитини, однак дзвінки ігнорувалися, а тоді коли приїздили за попередньою домовленістю, то [PERSON] казала, що в них інші плани, що вони кудись поїхали. Раніше, відразу після розлучення, [PERSON] давала дитину бабусі, а вже влітку 2022 року перестала давати. Свідок повідомив, що з середини 2022 року бачив як відповідач чинить перешкоди позивачу у спілкуванні з дитиною. Відповідно до ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Відповідно до ст. 52 Конституції України діти рівні у своїх правах незалежно від походження, а також від того, народжені вони у шлюбі чи поза ним. Відповідно до ст. 257 СК України, баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 236 СК України, спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. Ст. 159 СК України встановлено, що суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Відповідно до частини 2 статті 16 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними, зобов`язані гарантувати повернення дитини до місця її постійного проживання після реалізації нею права на контакт, не допускати неправомірної зміни її місця проживання. В преамбулі Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року зазначено, що дитині для повного та гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточенні, в атмосфері щастя, любові і розуміння. Згідно з положеннями статті 3 Конвенції про права дитини в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Врахувавши усталену практику ЄСПЛ, вимоги Конвенції про права дитини, положення статей 159, 257 СК України, суд вважає, що інтересам дитини буде відповідати спілкування зі своєю бабою адже це буде важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини та з дотриманням розумного балансу інтересів між сторонами та онукою, враховуючи насамперед інтереси дитини. На підставі викладеного, оцінивши надані суду докази, заслухавши думку учасників процесу, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині, що стосуються позивача: про усунення перешкод [PERSON] , [INFO] , у спілкуванні та участі у вхованні її мальлітньої онуки [PERSON] , [INFO] , шляхом визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , в наступний спосіб, а саме: день народження бабусі, [PERSON] , з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] кожного року за місцем проживання бабусі за адресою: [ADDRESS] варто задовольнити. Що стосується вимог позивача в частині визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з онукою під час перебування дитини у її батька, [PERSON] , а саме: 1) Перший та останній тиждень місяця з п`ятниці 17.00 год. до 16.00 год. неділі включно, за місцем проживання батька, [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] ; 2) День народження батька [PERSON] , з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] кожного року за місцем проживання батька за адресою: [ADDRESS] ; 3) В день народження дитини, [PERSON] : на наступний день після дня народження, з 12.00 год. [INFO] до 18.00 год. [INFO] за місцем проживання батька, [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] ; 4) літній відпочинок з батьком протягом 10 днів, враховуючи стан здоров`я дитини, таку вимогу варто залишити без задоволення з таких підстав. У цій справі сторонами є позивач - [PERSON] та відповідач - [PERSON] , в той час як вимога позивача сформована таким чином, щоб визначити порядок участі у вихованні та спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , під час перебування дитини у її батька [PERSON] , тобто стосується прав і законних інтересів [PERSON] , який не є стороною у цій справі, а також не є третьою особою. Більше того, як встановлено судом, у провадженні Тростянецького районного суду Вінницької області перебуває справа за позовом [PERSON] до [PERSON] , за участю третіх осіб про усунення перешкод щодо участі у вихованні та спілкуванні з дитиною та встановлення способів участі батька у вихованні дитини (справа №147/890/22). В судовому засіданні встановлено, що рішення у згаданій справі ухвалене, позов задоволено, однак, рішення ще не набрало законної сили, при цьому представник відповідача [PERSON] повідомив, що позовні вимоги [PERSON] , стороною відповідача визнано повністю. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) зазначила, що пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову. Варто зазначити, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 30 січня 2020 року у справі №761/30025/16-ц, у постанові Верховного Суду у справі №352/382/18 від 30 квітня 2020 року. Вирішення позову [PERSON] , бабусі [PERSON] , [INFO] , про визначення порядку участі у вихованні та спілкуванні з онукою під час перебування дитини у її батька [PERSON] по суті, без залучення до розгляду позову [PERSON] , може призвести до порушення його прав. Водночас, суд звертає увагу на те, що системний аналіз норм матеріального права, який регулює спірні правовідносини, дає підстави вважати, що батько, який проживає окремо від дитини, також має право на особисте спілкування з нею, а мати не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не має негативного впливу на нормальний розвиток дитини. У § 54 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 07 грудня 2006 року № 31111/04 у справі «Хант проти України» зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у справі «Olsson v. Sweden» (№ 2) від 27 листопада 1992 року, Серія A, № 250, ст. 35-36, § 90) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення у справі «Johansen v. Norway» від 07 серпня 1996 року, § 78). А відтак враховуючи наведені обставини, на думку суду, бабуся [PERSON] не позбавлена можливості брати участь у вихованні та спілкуванні з онукою, [PERSON] , [INFO] , під час перебування дитини у її батька [PERSON] , що відповідатиме рекомендаціям органу опіки і піклування наведеним у висновку органу опіки і піклування щодо усунення перешкод у спілкуванні [PERSON] з онукою [PERSON] , [INFO] , та встановлення порядку участі у її вихованні, затвердженого рішенням виконавчого комітету Тростянецької селищної ради від 08.12.2022 №257. Суд звертає увагу на те, що визначений судом спосіб участі бабусі у спілкуванні та вихованні онуки не є перешкодою для підтримки зв`язків між бабусею і онукою у інших формах за погодженням батьків або ж зміни компетентним органом встановленого порядку за наявності обставин, що мають істотне значення. Об`єктом правосуддя у справах про піклування про дитину є одвічні, гостро емоційні і постійно мінливі стосунки між батьками і їхньою дитиною, отже, остаточність судового рішення у цій категорії справ є завжди тимчасовою і часто нетривалою. Правосуддя не в змозі встановлювати сталі чутливі людські стосунки та приписувати почуття прихильності. У той же час суд у межах своїх повноважень спрямовує учасників сімейного конфлікту до його вирішення. З урахуванням вікових змін дитини, її розвитку та потреб, бабуся не позбавлена в майбутньому права змінити встановлений судом спосіб участі у спілкуванні та вихованні онуки, що буде відповідати інтересам дитини, а відтак позов підлягає задоволенню частково. За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно зі статтею 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 88 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ,від 10 лютого 2010 року). На підставі викладеного вище,

Outcome: partial