Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-30 00:00:00

\~ \~ \~ \~08 лютого 2023 року позивач звернувся до суду з позовом та свої вимоги мотивує тим, що він є власником нежитлового приміщення та розпочав здійснювати реконструкцію входу в нежитлове приміщення згідно проєктної документації, яка відповідає чинному законодавству. 02.08.2019 року до Управління ДАБК СМР ним подано повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт. ФОП [PERSON] на його замовлення був розроблений та затверджено робочий проєкт щодо реконструкції. За результатами проведення позапланового заходу, державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог ним законодавства у сфері містобудування працівниками УДАБК СМР було складено акти про виявлення порушення у сфері містобудування та протокол про адміністративне правопорушення, видано наказ про скасування реєстрації про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, якці у подальшому були скасовані судом. У зв`язку з тим, що наказом відповідача було скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, підрядник не зміг розпочати ці роботи, що в кінцевому результаті привело до невиконання умов договору підряду зі сторони замовника та стягнення неустойки з замовника. Рішенням Зарічного районного суду м.Суми у справі № 591/1575/22 позов про стягнення неустойки з ДАБК СМР на його користь задоволено. У зв`язку з протиправними діями посадових осіб відповідача порушені його права. Він не зміг займатися своїми справами, було порушено нормальні життєві зв`язки через неможливість продовження активного громадського життя по причині постійного використання свого часу для роботи з цією справою. Протягом 2,5 років перебуває в постійній психологічній напрузі та стресі. Все це негативно вплинуло на позивача та його відносини з оточуючими. Зазначене є підставою для компенсації від УДАБК СМР заподіяної йому моральної шкоди у розмірі 10000 грн., яку просить стягнути з відповідача. Ухвалою суду від 10.02.2023 відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 22.03.2023. У відзиві на позову заяву, поданому представником відповідача, відповідач проти позову заперечував. Пояснив, що обставини, на які посилається позивач не відповідають дійсності. Позивачем не наведено міркувань, з яких він виходив при визначенні такого розміру шкоди, не надав доказів на підтвердження факту заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Психологічне напруження, розчарування та незручності, що виникли внаслідок порушення органом держави чи місцевого самоврядування прав людини, можуть свідчити про заподіяння особі моральної шкоди. Проте не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Враховуючи вищевикладене, просить відмовити у задоволенні позовних вимог . У відповіді на відзив позивач зазначив, що за майже три роки судового оскарження відбулося близько 20 судових засідань, ним витрачався час на підготовку до судових засідань та опрацювання всіх матеріалів. Для особи з інвалідністю 3 групи з ураженням ОРА вказана ситуації створила постійний стрес порушення фізіологічних процесів порушився сон, апатія, болі хребта, тому вимушений був звернутися за допомогою до психотерапевта. Розмір моральної шкоди в сумі 10000 грн. вважає достатньою та такою, що відповідає сьогоднішньому дню та є справедливою. У запереченнях на відповідь на відзив представник відповідача зазначив, що всі медичні виписки, що надані позивачем датовані 2021-2023 роками, з чого неможливо встановити, що саме дія Управління ДАБК СМР спричинило дані хвороби, а не інші життєві ситуації, які супроводжували позивача протягом даного часу. Просить відмовити в задоволенні позову. У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав із зазначених у позові підстав. У судове засідання представник відповідача не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить перенести розгляд справи на іншу дату у зв`язку з перебуванням представника у відпустці без збереження заробітної плати за сімейними обставинами, направити іншого представника не має можливості у зв`язку з зайнятістю на комісійному розгляді справи про правопорушення у сфері містобудування. Відповідно до п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача про судове засідання 06.04.2023 року був повідомлений належним чином 27.03.2023 року (а.с.40). На зазначене судове засідання ним направлене клопотання про перенесення розгляду справи у зв`язку з перебуванням представника відповідача у щорічній відпустці з 03.04.2023 року по 09.04.2023 року. Про судове засідання 20.04.2023 року представник відповідача був повідомлений належним чином, про що свідчить рекомендоване повідомлення на а.с. 60 та довідка про доставку повістки в електронний кабінет відповідача а.с.58. Протокольною ухвалою від 06.04.2023 року відповідачу роз`яснено наслідки неявки в судове засідання, зокрема про право суду розглянути справу без участі сторони. Враховуючи положення п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України, строки розгляду справи, суд вважає за необхідне, провести судове засідання за відсутності представника відповідача. Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. З постанови Сумського апеляційного суду від 16.11.2022 року у справі №\~591/1575/22, [PERSON] 02.08.2019 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про стягнення майнової шкоди вбачається, що [PERSON] подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) про реконструкцію входу в нежитлове приміщення за зазначеною адресою. ФОП [PERSON] розроблений робочий проект щодо реконструкції входу в нежитлове приміщення за адресою: [ADDRESS] , в якому зазначено категорію складності об`єкта «СС1». За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контрою) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудування 30 серпня 2019 року працівниками Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради було складено акт № 99. 30.08.2019 року головним спеціалістом відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Резніком О.М. відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення № 99/2. 16.09.2019 на підставі вищевказаних документів виконуючим обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Скоромним В.В., винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 48, якою на позивача накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 25 500 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП. 20 вересня 2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради винесено наказ №167-ОД «Щодо скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), яким було скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт №СМ061192141403 від 02.08.2019 на об`єкт будівництва «Реконструкція входу в нежитлове приміщення», замовник [PERSON] . Рішенням Зарічного районного суду м. Суми від 30 березня 2020 року у справі №592/16270/19 було скасовано постанову №48 від 16 вересня 2019 року. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 18 січня 2021 року у справі №480/7180/20 скасовано наказ управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 20.09.2019 №167-ОД «Щодо скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)». Зобов`язано Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради вчинити дії щодо інформування Департамент дозвільних процедур державної архітектурно-будівельної інспекції України про поновлення в відомостей щодо повідомлення про початок виконання будівельних робіт №СМ061192141403 від 02.08.2019 в єдиному державному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів. Вказані обставини встановлені постановою Сумського апеляційного суду від 16.11.2022 у справі між тими самими сторонами про відшкодування матеріальної шкоди, а тому на підставі ч. 4 ст. 82 ЦПК України не підлягають доказуванню. Постановою Сумського апеляційного суду від 16.11.2022 року у справі № 591/1575/22 стягнуто з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на користь [PERSON] в рахунок відшкодування завданої його матеріальної шкоди грошову суму в розмірі 20000 грн. (а.с. 4-7). Ухвалюючи вказане судове рішення, апеляційний суд виходив з того, що наявні підстави для відшкодування завданої відповідачем шкоди внаслідок незаконного рішення і дій органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень. Згідно зі статтею 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового\~або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Статтею 23\~ЦК України\~визначено,\~що особа\~має право\~на відшкодування\~моральної шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно з ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно з ч. 1\~ст. 1173 ЦК України\~шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. У ч. 1\~ст. 1174 ЦК України\~визначено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. З урахуванням положень п. 10 ч. 2 ст.\~16, ст.ст.\~21,\~1173 ЦК України, шкода, завдана зазначеними органами відшкодовується лише у випадках визнання зазначених рішень незаконними та їх подальшого скасування або визнання дій або бездіяльності таких органів незаконними. У\~постанові від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~Пленум Верховного суду України роз`яснив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Також Пленум Верховного суду України у своїй\~постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~роз`яснив, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. У справах про відшкодування моральної шкоди, завданої органом державної влади або органом місцевого самоврядування, суд, оцінивши обставин справи, повинен встановити чи мали дії (рішення, бездіяльність) відповідача негативний вплив, чи досягли негативні емоції позивача рівня страждання або приниження, встановити причинно-наслідковий зв`язок та визначити співмірність розміру відшкодування спричиненим негативним наслідкам. При цьому, в силу\~ст. 1173 ЦК України\~шкода відшкодовується незалежно від вини відповідача, а протиправність його дій та рішень презюмується\~обов`язок доказування їх правомірності покладається на відповідача. Із матеріалів справи вбачається, що рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 18.01.2021 року по справі №\~480/7180/20, яке набрало законної сили, скасовано та поновлено повідомлення про початок підготовчих та будівельних робіт № СМ 061192141403. Рішенням Зарічного районного суду м.Суми від. 30.03.2020 по справі № 592/16270/19, яке набрало законної сили, скасовано постанову ДАБК від 16.09.2019 № 48 про визнання [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.16 ст.96 КУпАП на накладення на нього штрафу в розмірі 25500 грн., провадження у справі закрито. Постановою Сумського апеляційного суду від 16.11.2022 року по справі №\~591/1575/22 стягнуто з УДБАК СМР на користь [PERSON] в рахунок відшкодування завданої йому матеріальної шкоди грошову суму в розмірі 20000 грн. Тобто, рішеннями судів встановлено, що порушення прав позивача відбулося внаслідок прийняття відповідачем протиправних рішень, а тому суд скасував ці рішення УДАБК СМР. Визначаючи розмір моральної шкоди, що підлягає стягненню на користь позивача, суд відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~враховує характер правопорушення, глибину та тривалість душевних страждань позивача, час та зусилля, які були ним витрачені для відновлення свого порушеного права. Зокрема, що відносно позивача мало місце неправомірне здійснення адміністративного провадження та накладання адміністративного стягнення, прийнято неправомірне рішення, яким скасовано реєстрацію декларації про початок будівельних робіт. Прийняття таких рішень зумовили негативні для позивача наслідки, пов?язані із будівництвом на належному йому об?єкті: позивач був вимушений зупинити виконання будівельних робіт, поніс збитки у вигляді виплати неустойки підряднику. В подальшому такі збитки були компенсовані шляхом відшкодування завданої шкоди управлінням. З матеріалів справи вбачається, що саме з боку органу місцевого самоврядування було допущено порушення прав та інтересів позивача, в той час, коли такий орган та його посадові особи, в першу чергу, зобов`язані гарантувати дотримання конституційних принципів захисту прав людини і громадянина, не допускати порушення таких прав. Притягнення позивача до адміністративної відповідальності, прийняття відносно нього неправомірних рішень призвело до зміни звичного укладу життя позивача, необхідності докладання додаткових зусиль для поновлення своїх прав, що, на думку суду, викликало у позивача відповідний психоемоційний дискомфорт, спричинило душевні переживання. Суд також виходить з того, що не може бути точних критеріїв майнового виразу фізичного і душевного болю, неспокою. Будь-яка компенсація моральної шкоди не може бути адекватною дійсним стражданням, тому будь-який її розмір може мати суто умовний вираз і його визначення не піддається математичним формулам. Таким чином, враховуючи вищевказані обставини, принцип розумності, виваженості і справедливості, суд вважає необхідним стягнути на користь позивача моральну шкоду в розмірі 3000,00 гривень. Визначену позивачем суму відшкодування моральної шкоди суд вважає перебільшеною і такою, що не відповідає вимогам\~ст. 23 ЦК України\~та обставинам даної справи.

Outcome: partial