Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-07 00:00:00

28 вересня 2022 року позивач, [PERSON] , звернувся до суду з позовною заявою до відповідача - [PERSON] , про про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини. В обґрунтування позовної заяви зазначив, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 30.12.2014, від якого мають неповнолітню дитину - [PERSON] , [INFO] . З початку 2016 року сумісне життя з відповідачем не склалось, сторони почали проживати окремо, дитина мешкає разом з батьком, який самостійно виховує та утримує сина, відповідачка життям дитини не цікавиться, спілкування ані з позивачем, ані із сином не підтримує. 04.10.2018 року шлюб між позивачем та відповідачем розірвано за рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області. [INFO] у відповідачки народилась дитина - [PERSON] , батьком якої в свідоцтві про народження вказано позивача - [PERSON] по причині народження дитини до спливу десяти місяців після припинення шлюбу. Позивач не визнає себе батьком [PERSON] , у зв`язку із чим вимушений звернутись до суду зі заявою, в якій просить виключити запис про [PERSON] , [INFO] , як батька дитини - [PERSON] , [INFO] , з актового запису №1131. Ухвалою суду від 13.10.2022 відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Ухвалою суду від 09.01.2023 за клопотанням представника позивача - [PERSON] , в підготовчому засіданні призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, провадження у справі зупинено. Ухвалою від 30.03.2023 провадження по справі відновлено, в зв`язку з проведенням експертизи. Ухвалою 10.04.2023 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Позивач та його представник, адвокат Брюховецький М.М., в судове засідання не з`явились, надали суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, відзив на позовну заяву не надала, будь-яких заяв або клопотань на адресу суду від неї не надходило. Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Справа розглядається за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували в шлюбі, зареєстрованому Покровським районним у місті Кривому Розі відділом реєстрації актів цивільного стану у Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №1136 від 30.12.2014, який було розірвано 04.10.2018, відповідно до рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, справа №212/4458/18. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження, видане Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №269. [INFO] народилась [PERSON] , батьком якої, відповідно до свідоцтва про народження, видане Покровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кривому Розі Криворізького району Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №1131, зазначено позивача - [PERSON] . Позивач з відповідачкою припинили сумісне проживання, починаючи з 2016 року, що підтверджується актами, відповідно до яких з 2016 року [PERSON] разом із сином не проживають за адресою: [ADDRESS] , та мешкають за адресою: [ADDRESS] , починаючи з 2016 року. Відповідно до ст. 125 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. За змістом ч.ч.1,2 ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини, відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства материнства та стягнення аліментів» особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини, суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до пункту 8 вказаної Постанови, питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення. Отже, сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у даній категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про оспорювання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Підставою для категоричного висновку для оспорювання батьківства в судовому порядку може бути результат судової молекулярно-генетичної експертизи. Згідно висновку судової молекулярно-генетичної експертизи №575-МГ від 02.03.2023, відповідно законам успадкування в генотипі дитини присутні тільки такі алелі, які виявляються у біологічний матері та біологічного батька. Молекулярно-генетичним аналізом встановлено: у дитини серед досліджених локусів виявлені алелі, які не виявляються у припустимого батька,тобто отримані від іншого чоловіка. Таким чином встановлено, що громадяни [PERSON] , [INFO] , не може бути біологічним батьком дитини, [PERSON] , [INFO] . Тобто, батьківство громадянина [PERSON] у відношення дитини, [PERSON] , виключається. Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Відповідно до ч. 4 ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», одночасно із прийняттям рішення щодо анулювання актового запису цивільного стану відповідний орган, на підставі рішення або висновку якого проводиться анулювання актового запису цивільного стану, приймає рішення щодо вилучення і повернення анульованого свідоцтва відповідному органу державної реєстрації актів цивільного стану. За таких обставин по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи, а тому позовна заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved