Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою, в якій просила витребувати у ТОВ «Поділля Агропродукт» з чужого незаконного користування земельну ділянку, що належить [PERSON] на підставі державного акту серії ЯБ № 360461 з кадастровим номером 0521084500:05:001:0057 площею 3,7770 га, яка розташована на території Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області; скасувати рішення державного реєстратора Чечельницької селищної ради Чечельницького району Вінницької області Фаренюка Сергія Анатолійовича за індексним номером 36432768 від 02.08.2017 року; стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивачу [PERSON] на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №360461 належить земельна ділянка з кадастровим номером 0521084500:05:001:0057, площею 3,7770 га., яка розташована на території Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області. В 2015 році позивачкою було укладено договір оренди землі з ТОВ «Агротал» терміном на 7 років. Позивач [PERSON] дізналася, що обробіток її земельної ділянки здійснює ТОВ «Поділля Агропродукт». При цьому жодних договорів з відповідачем щодо передачі йому в оренду земельної ділянки [PERSON] не підписувала, згоду на обробіток не надавала. Право оренди земельної ділянки зареєстроване за ТОВ «Поділля Агропродукт» на підставі додаткової угоди б/н (про заміну сторони та внесення змін до договору оренди землі) від 03.04.2018 року. Позивач [PERSON] 01.01.2017 року уклала договір оренди землі з ПП «Агротал». Однак, договору оренди 01.01.2017 року з ПП «Агротал» позивач також не підписувала та не укладала. Право оренди за договором, а також додаткова угода (про заміну сторони та внесення змін до договору оренди землі) були зареєстровані державним реєстратором Чечельницької селищної ради Чечельницького району Вінницької області Фаренюком С.А. Індексний номер рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №36432768 від 02.08.2017 року. Позивач [PERSON] стверджує, що угод або додаткових угод з ТОВ «Поділля Агропродукт» не підписувала, а також не бажала продовжувати договір з ТОВ «Агротал». На її думку підписи з боку [PERSON] є підробленими з метою незаконного використання належної позивачу земельної ділянки понад строк, встановлений первинним договором з ТОВ «Агротал. Ухвалою від 13.12.2021 провадження по вказаній справі відкрито за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання. Ухвалою Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області від 11.04.2023 підготовче провадження у справі закрито. Призначено до судового розгляду по суті. Представник відповідача ТОВ «Поділля Агропродукт» Барішевський О.В. подав заяву, в якій просив судове засідання, призначене на 28.04.2023 відкласти у зв`язку із його зайнятістю у Вінницькому районному суді Вінницької області у справі №128/2535/21. Представник позивача [PERSON] - адвокат Бурка В.Р. в поданій заяві просив розглянути справу у його відсутність, задовольнити позов в повному обсязі та задовольнити клопотання про стягнення витрат на правову допомогу. Зазначив, що проти клопотання представника відповідача «ТОВ Поділля Агропродукт» Барішевського О.В. заперечує, о скільки у наданому ним клопотанні не надано доказів того, що саме Барішевський О.В. є представником відповідача у справі №128/2535/21, крім того, як вбачається з сайту судова влада, відповідачі систематично не приймали участі у вищевказаній цивільній справі, а тому просив відмовити у задоволенні клопотання Барішевського О.В . Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового розгляду справи. Причини їх неявки суду невідомі. Будь-яких заяв чи клопотань від них не надходило. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Підстав для відкладення судового засідання або оголошення перерви у відповідності до вимог ст. 223 ЦПК України судом не встановлено. В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. За вказаних обставин, враховуючи, що представник відповідача повторно не з`явився в судове засідання, просив відкласти його на іншу дату, суд розцінює це як зволікання у розгляді справи. Суд, вивчивши матеріали справи, заслухавши учасників справи, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] на підставі на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯД №360461 є власником земельної ділянки з кадастровим номером 0521084500:05:001:0057, площею 3,7770 га, яка розташована на території Потоківської сільської ради Жмеринського району Вінницької області (а.с. 11). Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, державним реєстратором Чечельницької селищної ради Чечельницького району Вінницької області Фаренюком С.А. зареєстровано право оренди за договором, а також додаткова угода (про заміну сторони та внесення змін до договору оренди землі). Індексний номер рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №36432768 від 02.08.2017 (а.с. 12-14). Відповідно висновку експертів Вінницького відділення КНДІСЕ Міністерства юстиції України №6318/6319/22-21 від 22.03.2023 року підпис від імені [PERSON] у договорі оренди №б/н від 01.01.2017 року, укладеному між [PERSON] та ПП «Агротал» - виконаний рукописним способом без попередньої технічної підготовки і технічних засобів. Підпис від імені [PERSON] у додатковій угоді (про заміну сторону та внесення змін до договору оренди) до договору оренди землі від 03.04.2018 року, укладеній між [PERSON] , ПП «Агротал» та ТОВ «Поділля Агропродукт» - виконаний рукописним способом без попередньої технічної підготовки і технічних засобів. Підпис від імені [PERSON] у договорі оренди №б/н від 01.01.2017 року, укладеному між [PERSON] та ПП «Агротал» - виконаний не [PERSON] , а іншою особою. Підпис від імені [PERSON] у додатковій угоді (про заміну сторону та внесення змін до договору оренди) до договору оренди землі від 03.04.2018 року, укладеній між [PERSON] , ПП «Агротал» та ТОВ «Поділля Агропродукт» - виконаний не [PERSON] , а іншою особою (а.с. 133-138). Згідно із ч.1 ст.202 ЦК правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво-чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (ч.4 цієї ж статті). У ст.203 ЦК визначено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Згідно із ч.2 ст.207 ЦК правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до ч.4 ст.263 Цивільного процесуального кодексу при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах ВС. У постанові колегії суддів другої судової палати КЦС від 22.01.2020 у справі №674/461/16-ц зроблено висновок, що "підпис є обов`язковим реквізитом правочину, вчиненого в письмовій формі. Наявність підпису підтверджує наміри та волю й фіксує волевиявлення учасника(-ів) правочину, забезпечує їх ідентифікацію та цілісність документа, в якому втілюється правочин. Внаслідок цього підписання правочину здійснюється стороною (сторонами) або ж уповноваженими особами". Відповідно до ч.1 ст.638 ЦК договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з ч.1 ст.14 закону "Про оренду землі" договір оренди землі укладається в письмовій формі. Відповідно до ч. 1 ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Таким чином судом встановлено, що договір оренди землі б/н від 01.01.2017 та додаткова угода (про заміну сторону та внесення змін до договору оренди) до договору оренди землі від 03.04.2018 року позивач [PERSON] не підписувала. Відповідно умов не узгоджувала, що свідчить про відсутнє волевиявлення на укладенння договору та додаткової угоди (про заміну сторону та внесення змін до договору оренди) до договору оренди землі від 03.04.2018 року, тобто договір між [PERSON] та ПП «Агротал» та додаткова угода (про заміну сторону та внесення змін до договору оренди) до договору оренди землі від 03.04.2018 між [PERSON] , ПП «Агротал» та ТОВ «Поділля Агропродукт» є такими, що не укладені. У постанові Великої палати Верховного Суду від 16.06.2020 у справі №145/2047/16-ц зазначено: "Якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних умов, такий договір є неукладеним, тобто таким, що не відбувся, а наведені в ньому умови не є такими, що (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено. Відповідно до ст.204 ЦК правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Зазначена норма кореспондує ч.2, 3 ст.215 ЦК, висвітлює різницю між нікчемним і оспорюваним правочином і не застосовується до правочинів, які не відбулися, бо є невчиненими. Разом з тим ВП ВС констатує, що у випадку оспорювання самого факту укладення правочину такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення". Згідно з ч.1 ст.15, ч.1 ст.16 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і по захист яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення та забезпечити поновлення порушеного права. Враховуючи вищезазначене, спірний договір суд вважає не укладеним, однак здійснення його державної реєстрації порушує право позивача на користування земельною ділянкою. Пунктом 2 ч.1 ст.4 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державній реєстрації прав підлягають речові права на нерухоме майно похідні від права власності, в тому числі право постійного користування та право оренди (суборенди) земельної ділянки. Статтею 22 вищезазначеного Закону передбачено, документи, що подаються для державної реєстрації прав, повинні відповідати вимогам, встановленим законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідальність за достовірність даних, що містяться в документах, поданих для державної реєстрації прав несе заявник, якщо інше не встановлено законом. Пунктом 1 ч.1 ст. 27 цього ж Закону встановлено, що підставою для реєстрації права власності та інших речових прав проводиться на підставі укладеного установленому в законому порядку договору, предметом якого є нерухоме майно, речові права на яке підлягають державній реєстрації. Відповідно до ч. 3 ст. 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Що стосується стягнення витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.ч. 1-2, п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу. Відповідно до п. 1 ч. 2, ч. 8 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). На підтвердження розміру витрат на правничу допомогу представник позивача Заіки П.П. надав витяг з договору про надання правничої допомоги від 01.10.2021 та акт приймання-передачі наданих послуг до Договору про надання правничої допомоги №б/н від 01.10.2021 року, згідно яких загальна вартість наданих адвокатських послуг позивачу [PERSON] склала 10000 гривень. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Заяви відповідача ТОВ «Поділля Агропродукт» про зменшення розміру витрат на правничу допомогу матеріали справи не містять. А тому у суду відсутні підстави робити висновок про неспівмірність витрат на правову допомогу без відповідної заяви відповідача. Враховуючи вищезазначене, договір та додаткова угода (про заміну сторону та внесення змін до договору оренди) до договору оренди землі від 03.04.2018 є не укладеними, у зв`язку з чим вони не підлягали державній реєстрації, а реєстрація цього договору та додаткової угоди порушує право позивача [PERSON] на вільне використання земельної ділянки власником якої вона є, тому державна реєстрація цього договору та додаткової угоди підлягає скасуванню. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідача на користь позивача витрати, понесені позивачем [PERSON] за проведення судової почеркознавчої експертизи та сплату судового збору, які документально підтверджені, а також витрати на правову допомогу.

Outcome: approved