Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-25 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про скасування (припинення) права власності на земельну ділянку, скасування державної реєстрації земельної ділянки в Державному земельному кадастрі. Просить скасувати державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі за кадастровим номером 6825084800:04:001:0057 площею 2,00 га, яка призначена для ведення особистого селянського господарства, розташована на території Миколаївської сільської ради Хмельницького р-ну Хмельницької області та припинити (скасувати) одночасно право власності [PERSON] на дану земельну ділянку, номер запису про право власності 41045937.Стягнути витрати на правову допомогу та судовий збір. На обґрунтування свого позову вказала, що вона є спадкоємцем до майна її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Серед іншого майна до складу спадщини увійшла земельна ділянка площею 2,00 га, кадастровий номер 68250084800:04:001:0025, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Миколаївської сільської ради Хмельницького р-ну Хмельницької обл. Дані обставини підтверджується: виданим 28.05.2009 Хмельницькою районною державною адміністрацією на ім`я її матері - [PERSON] державним актом на право власності на землю серії ЯЗ №109918, зареєстрованого у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 010974300040; витягом з названої Книги, де наявний запис за № 138 про видачу матері довірительки даного держаного акту; запитом приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Шульги О.Є. від 15.12.2021 р. Право власності на вказану земельну ділянку [PERSON] набула на підставі розпорядження Хмельницької райдержадміністрації від 14.05.2009 р., № 576/09-р що вбачається із вказаного вище державного акту. На підставі запиту приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Шульги О.Є. від 15.12.2021 про надання витягу з Державного земельного кадастру на дану земельну ділянку вона звернулась до сертифікованого інженера- землевпорядника ФОП [PERSON] із заявою про проведення робіт із землеустрою та виготовлення відповідної технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) згідно вище вказаного державного акту, оскільки на даний час відсутні у Державному земельному кадастрі відомості про належну матері довірительки земельну ділянку. Після виготовлення їй технічної документації із землеустрою (копія техдокументації додається до позовної заяви), дана документація разом із заявою про внесення відомостей (змін) до Державного земельного кадастру була подана розробником до органів держгеокадастру. Однак, з причин припинення роботи Національної кадастрової системи та державного земельного кадастру у зв`язку із воєнним станом по всій Україні, запровадженим з 24.02.2022 через збройну військову агресію Російської Федерації, вона на разі не має можливості отримати рішення державного кадастрового реєстратора про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Державного земельного кадастру з підстав накладення земельної ділянки, власником якої є [PERSON] на земельну ділянку матері довірительки. Таке рішення буде надано суду в ході розгляду справи після відновлення роботи системи державного земельного кадастру. Також додаткові докази факту накладення земельних ділянок будуть надані суду в ході підготовчого засідання у встановлені процесуальним законом строки. Нею було з`ясовано, що згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (інформаційна довідка додається), земельна ділянка за кадастровим номером 6825084800:04:001:0057, яка накладається на земельну ділянку матері довірительки, площею 2,00 га, зареєстрована на праві приватної власності за гр. [PERSON] на підставі Наказу №22-819-СГ від 23.02.2021 Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області. Враховуючи той факт, що земельна ділянка, яка належить на даний час [PERSON] , сформована неправильно у Державному земельному кадастрі, у зв`язку з чим, накладається повністю (100%) на земельну ділянку, яку має намір оформити в порядку спадкування [PERSON] , та право на яку виникло у її матері [PERSON] у встановленому законом порядку. Позивач на разі позбавлена можливості реалізувати свої правомочності як спадкоємиця щодо володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, яка увійшла до складу спадщини до майна померлої матері довірительки. За таких обставин, право власності Відповідача [PERSON] на земельну ділянку, що накладається на її земельну ділянку, необхідно припинити (скасувати) та відповідно скасувати держану реєстрацію даної земельної ділянки в Державному земельному кадастрі. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала. Представник відповідача Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав: судом об`єктивно встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем до майна її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Серед іншого майна до складу спадщини увійшла земельна ділянка площею 2,00 га, кадастровий номер 68250084800:04:001:0025, для ведення особистого селянського господарства, яка розташована на території Миколаївської сільської ради Хмельницького р-ну Хмельницької обл. Вказані обставини підтверджується: виданим 28.05.2009 Хмельницькою районною державною адміністрацією на ім`я - [PERSON] державним актом на право власності на землю серії ЯЗ №109918, зареєстрованого у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 010974300040; витягом з названої Книги, де наявний запис за № 138 про видачу матері довірительки даного держаного акту; запитом приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Шульги О.Є. від 15.12.2021 р. Право власності на вказану земельну ділянку [PERSON] набула на підставі розпорядження Хмельницької райдержадміністрації від 14.05.2009 р., № 576/09-р, що вбачається із вказаного вище державного акту. [PERSON] звернулась до сертифікованого інженера- землевпорядника ФОП [PERSON] із заявою про проведення робіт із землеустрою та виготовлення відповідної технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) згідно вище вказаного державного акту, оскільки на даний час відсутні у Державному земельному кадастрі відомості про належну матері довірительки земельну ділянку. Після виготовлення позивачу технічної документації із землеустрою, дана документація разом із заявою про внесення відомостей (змін) до Державного земельного кадастру була подана розробником до органів держгеокадастру. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, земельна ділянка за кадастровим номером 6825084800:04:001:0057, яка накладається на земельну ділянку матері довірительки [PERSON] , площею 2,00 га, зареєстрована на праві приватної власності за гр. [PERSON] на підставі Наказу №22-819-СГ від 23.02.2021 Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області. Відповідно до висновку експерта № 16/22 складеного 28.12.2022 року - просторові площини в системі координат - межі, як нематеріальне явище земельної ділянки із кадастровим номером 68250084800:04:001:0025, площею 2,0 га, призначеної для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Миколаївської сільської ради Хмельницького району Хмельницької області (на даний час Чорноострівської селищної територіальної громади), що належить [PERSON] накладаються на просторові площини в системі координат- межі, як нематеріальне явище земельної ділянки, що передана у власність [PERSON] із кадастровим номером 6825084800:04:001:0057, площею 2,00 га для ведення особистого селянського господарства накладаються. Площа накладення становить 1,9621 га. При цьому слід зазначити, що покриття однієї частини реальної земної поверхні іншою, зокрема вищенаведених земельних ділянок, як об`єкту матеріального світу, є неможливим. Згідно ч.2 ст.373 ЦК України право власності на землю гарантується Конституцією України. Право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону. Згідно зі статтями 125,126 ЗК України право власності та право постійного користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою, та його державної реєстрації. Право власності на земельну ділянку і право постійного користування земельною ділянкою посвідчується державними актами. Форми державних актів затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до положень статті 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру. Формування земельних ділянок здійснюється в т.ч. у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі У преамбулі Закону України від 07.07.2011 №3613-УІ «Про Державний земельний кадастр» - зазначено, що цей Закон установлює правові, економічні та організаційні основи діяльності у сфері Державного земельного кадастру. Відповідно до статті 1 Закону №3613-УІ: державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами; державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера. За нормами ч. 2 ст. 5 Закону державний земельний кадастр ведеться на електронних та паперових носіях. У разі виявлення розбіжностей між відомостями на електронних та паперових носіях пріоритет мають відомості на паперових носіях. За приписами статті 9 цього Закону внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Державний кадастровий реєстратор, зокрема: перевіряє відповідність поданих документів вимогам законодавства; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам. Статтею 21 Закону №3613-УІ визначено, що відомості про межі земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру на підставі: відповідної документації із землеустрою щодо формування земельних ділянок - у випадках, визначених ст.79-1 Земельного кодексу України, при їх формуванні; технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) - у разі встановлення (відновлення) меж земельної ділянки за її фактичним використанням відповідно до статті 107 Земельного кодексу України та у разі зміни меж суміжних земельних ділянок їх власниками; на підставі технічної документації із землеустрою щодо проведення інвентаризації земель - за результатами інвентаризації земель; на підставі проектів землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв) - у разі виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв). У відповідності до ч.4 ст. 25 Закону України «Про Державний земельний кадастр» поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Відповідно до пунктів 60, 61 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою КМУ від 17 жовтня 2012 року №1051, - запис у поземельній книзі скасовується (поновлюється) Державним кадастровим реєстратором на підставі рішення суду. Скасування (поновлення) запису в Поземельній книзі здійснюється шляхом внесення до Державного земельного кадастру відомостей про його скасування (поновлення) із зазначенням дати та ініціалів Державного кадастрового реєстратора, який скасував (поновив) запис, та формування з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру нових аркушів Поземельної книги. Згідно ч. 5 ст. 116 Земельного кодексу земельні ділянки, які перебувають у власності чи користуванні громадян або юридичних осіб, передаються у власність чи користування за рішенням органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування лише після припинення права власності чи користування ними в порядку, визначеному законом. Відповідно до статті 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Частиною першою статті 153 ЗК України передбачено, що власник не може бути позбавлений права власності на земельну ділянку, крім випадків, передбачених цим Кодексом та іншими законами України. Враховуючи, що право власності на спірні земельні ділянки, виникло у [PERSON] у 2009 році, а у [PERSON] в 2021 році, і на момент державної реєстрації спірної земельної ділянки, таке право власності не було припинене, державна реєстрація земельної ділянки з кадастровим номером 6825084800:04:001:0057 є незаконною та протиправною, порушує право власності позивача. Не надано суду відповідачами належних та допустимих доказів, які б спростовували відомості про перетин земельних ділянок та доводів позивача, щодо правомірності набуття ним права власності на спірну земельну ділянку. Державна реєстрація права власності на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно проводиться на підставі договору, предметом якого є земельна ділянка, чи іншого документа, що відповідно до законодавства підтверджує набуття особою права власності на землю. Скасування за судовим рішенням цих документів тягне за собою припинення права власності на земельну ділянку. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що слід касувати державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі за кадастровим номером 6825084800:04:001:0057 площею 2,00 га, яка призначена для ведення особистого селянського господарства, розташована на території Миколаївської сільської ради Хмельницького р-ну Хмельницької області та припинити (скасувати) одночасно право власності [PERSON] на дану земельну ділянку, номер запису про право власності 41045937. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч.3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За таких обставин, слід стягнути з [PERSON] , Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області на користь [PERSON] з кожного: по 496 гривень 20 копійок сплоченого судового збору, по 12500 гривень витрат на правову допомогу та по 3775 гривень 50 копійок витрат за проведену експертизу.

Outcome: approved