Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

Позивач АТ «КБ «Приватбанк», через свого представника\~Безменка М.Є., звернулося до суду з позовом, у якому просить стягнути з [PERSON] заборгованість у розмірі 10785,15 грн. за кредитним договором № б/н від 21.08.2019, а також вирішити питання розподілу судових витрат. Свої вимоги обгрунтовує тим, що 21.08.2019 з метою отримання банківських послуг [PERSON] підписала анкету-заяву, підтвердивши свою згоду на те, що цей документ разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладені на банківському сайті, складає між нею та банком Договір про надання банківських послуг. На підставі вказаного договору банк відкрив [PERSON] картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що визначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку та який надалі збільшений до 21000 грн., та надав у користування кредитну картку, тим самим виконав у повному обсязі свої зобов`язання за договором. [INFO] позичальник [PERSON] померла. Станом на дату її смерті кредитна заборгованість перед банком становила 10785,15 грн., що включає: 10785,15 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту. Спадкоємцем після смерті позичальника (в тому числі і її кредитних зобов`язань) є [PERSON] , оскільки остання постійно проживала зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. 11.01.2022 банк направив претензію кредитора до Борзнянської державної нотаріальної контори та отримав відповідь 14.02.2022. 21.02.2022 банк направив лист претензію до спадкоємця кредитора, де пред`явив свої вимоги, однак, вони задоволені не були, що обумовило звернення до суду. АТ КБ «ПРИВАТБАНК» було належним чином та своєчасно повідомлене про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (згідно заявки), але своїм правом на участь в судовому засіданні не скористалося, заяви про відкладення розгляду справи не надходили. Відповідачка була належним чином та своєчасно повідомлена про дату, час і місце розгляду справи за місцем реєстраційного обліку (ч.7, 8\~ст. 128 ЦПК України), що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, але у судове засідання не з`явилась, про причини неприбуття не повідомила. Процесуальні дії у справі Ухвалою судді від 10 лютого 2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите загальне позовне провадження, у справі призначене підготовче судове засідання, задоволене клопотання позивача про витребування доказів. Ухвалою суду від 07.03.2023 у підготовчому судовому засіданні оголошена перерва на підставі п. 3 ч. 5 ст. 198 ЦПК України. Ухвалою суду від 17.03.2023 підготовче судове засідання відкладене, явка представника позивача визнана обов`язковою. Ухвалою суду від 28.03.2023 закрите підготовче провадження, справа призначена до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 19.04.2023 судове засідання відкладене, явка представника позивача визнана обов`язковою. Відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин та оцінка аргументів і доказів учасників справи Дослідивши матеріали справи, суд установив, що згідно умов договору про надання банківських послуг (анкета-заява клієнта про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, витяги з Умов і правил надання банківських послуг, Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна»), укладеного 21.08.2019 між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] банк надав останній кредит на картковий рахунок (термін дії картки до 09/21) у вигляді встановленого кредитного ліміту, який було збільшено до 21000 грн. з базовою процентною ставкою за користування кредитними коштами 3,6% у місяць на суму залишку заборгованості за кредитом, а боржник повинен був щомісячно погашати кредит, проценти за його користуванням та комісії згідно тарифів банку (а.с. 13-36). Відповідно до розрахунку заборгованості та виписки по рахунку [PERSON] , її загальна заборгованість перед банком становить 10785,15 грн., що включає: 10785,15 грн. - заборгованості за простроченим тілом кредиту.(а.с. 6-12). [PERSON] померла [INFO] . (а.с. 42). 11.01.2022 року банк направив до Борзнянської районної державної нотаріальної контори претензію кредитора, у якій просив надати інформацію щодо спадкової справи та кола спадкоємців, включити кредиторські вимоги банку у спадкову масу, повідомити спадкоємців про наявність заборгованості пред банком. Державний нотаріус відмовив позивачу у наданні інформації щодо спадкової справи, оскільки останній пропустив строк визначений ст. 1281 ЦК та документально не підтвердив дату, коли кредитору стало відомо про відкриття спадщини. (а.с 44-45). 21.02.22 позивач направив лист претензію [PERSON] , як спадкоємцю [PERSON] , однак, ніяких дії на виконання претензій банку вчинені не були. (а.с. 46-47). Відповідно до інформації наданої Борзнянською державною нотаріальною конторою за №180/01-16 від 20.02.2023 після померлої [INFO] [PERSON] спадкова справа не заводилась( а.с 72). [PERSON] на день смерті була зареєстрована за адресою [ADDRESS] . На день її смерті з нею були зареєстровані її дочки [PERSON] та [PERSON] . Крім них, за вказаною адресою ніхто не проживав та не був зарестрований. (а.с. 71;78) Згідно із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися: внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст. 608, 1218, 1219 ЦК України у зв`язку зі смертю боржника припиняються лише ті зобов`язання, які нерозривно пов`язані з його особою і не можуть бути виконані іншою особою, у той час як у результаті спадкування до спадкоємця переходять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцю на час відкриття спадщини й не припинилися у наслідок його смерті. За змістом зазначених норм у разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво в порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємців; таким чином, відбувається передбачена законом заміна боржників за зобов`язанням. Отже, при вирішенні вказаного спору підлягає встановленню коло спадкоємців, які прийняли спадщину. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки Згідно із\~ч.\~1,\~3\~ст.\~1268\~ЦК України\~спадкоємець за\~заповітом чи\~за законом\~має право\~прийняти спадщину\~або не\~прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. За змістом ч. 2 ст. 1281 ЦК України кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину (ч. 3 ст. 1281 ЦК України). Таким, чином спадкоємцями першої черги за законом після смерті позичальника за кредитним договором [PERSON] є її дочки [PERSON] та [PERSON] , які вважаються такими, що прийняли спадщину, оскільки на час смерті останньої проживали за однією з нею адресою. За загальним правилом ст.15, 16 ЦК України, ст.4, 5 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч.1 ст.16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. За змістом положень ст.13 ЦПК України, суд зобов`язаний вирішити справу за тим зверненням особи, що пред`явлене, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому (принцип диспозитивності цивільного судочинства). Згідно з ч.1 ст.48 ЦПК сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Відповідач це особа, яка на думку позивача або відповідного правоуповноваженого суб`єкта порушила, не визнала чи оспорила суб`єктивні права, свободи чи інтереси позивача. Відповідач притягається до справи у зв`язку з позовною вимогою, яка пред`являється до нього. За приписами ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Представник позивача відповідно до ст.175 ЦПК України у позовній заяви самостійно визначив коло учасників цивільного процесу у цій справі, зокрема, відповідачем вказана [PERSON] . Крім того, клопотання позивача про витребування доказів судом, обгрунтоване необхідністю залучення до розгляду у справі всіх спадкоємців [PERSON] . У процесі судового розгляду встановлено, що крім [PERSON] на спадкове майно [PERSON] претендує також [PERSON] , яка також має відповідати\~за вказаним\~позовом. Водночас представник позивача всупереч вимогам ч.1-3 ст.51 ЦПК України своїм процесуальним правом на внесення клопотання про залучення співвідповідачем [PERSON] , не скористався, прийняти участь в судових засіданнях не побажав, тоді як з урахуванням принципу диспозитивності цивільного процесу суд позбавлений можливості самостійно вчинити вказані процесуальні дії. Для з`ясування питання необхідності залучення до участі у справі співвідповідача та надання можливості реалізації вказаного права, ухвалами суду від 17.03.2023 та 19.04.2023 явка представника позивача у судове засідання визнавалась обов`язковою, проте останній проігнорував відповідні ухвали суду. Верховний Суд\~у постанові\~від 28\~жовтня 2020\~року у\~справі\~№ 761/23904/19\~вказав,\~що визначення\~позивачем у\~позові складу\~сторін у\~справі (позивача\~та відповідача)\~має відповідати\~реальному складу\~учасників спору\~у спірних\~правовідносинах та\~має на\~меті ефективний\~захист порушених\~прав (свобод,\~інтересів)\~особи,\~яка вважає,\~що вони\~порушені,\~із залученням\~необхідного кола\~осіб,\~які мають\~відповідати за\~позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад. Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову АТ КБ «ПриватБанк» слід відмовити через неналежний суб`єктний склад відповідачів за вказаним позовом. З огляду на відмову у задоволенні позовних вимог, відповідно до положень ст. 141 ЦПК України судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: dismissed