Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-10 00:00:00

16 січня 2023 року з Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська надійшла цивільна справа за № 209/2642/22 за позовом Приватного акціонерного\~товариства\~«Європейський\~страховий альянс» до\~ [PERSON] «про відшкодування збитків у порядку суброгації», в якій представник позивача - Білогуб Ю.С., яка діє на підставі довіреності № 04/2022 від 04 січня 2022 року, просить стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс» відшкодування у розмірі 63008 гривень 00 копійок та судові витрати по справі. В обґрунтування вимог представник позивача зазначив, що 25.01.2019 року між Приватним акціонерним товариством «Європейський страховий альянс» та ТОВ «Еліт-Україна» був укладений Договір добровільного страхування ризиків, пов`язаних з експлуатацією транспортних засобів № 1064168,відповідно до якого страховик зобов`язався відшкодувати збитки, що могли настати у зв`язку з пошкодженням, знищенням чи втратою автомобіля Фіат, д.н. [NUMBER] . 19.10.2019 року відбувалась дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого автомобіля та автомобіля Дайхатсу, д.н. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Відповідно до вироку Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 20.05.2021 року відповідача визнано винною у вичнені кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 286 ч.1 КК України. Вироком суду встановлено «Під час руху [PERSON] , проявляючи крайню неуважність до дорожньої обстановки і її змінами, перед виїздом на перехрестя з другорядної дороги вул. Воскресенської, на якій встановлено дорожній знак 2.1. ПДР України, не переконалась в безпеці маневру, не надала дорогу автомобілю «Фіат Добло» реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] , який рухався по головній дорозі вул. В.Великого зліва направо за напрямом руху автомобіля «Дайхатсу» реєстраційний номер [NUMBER] , виїхала на вказане перехрестя, внаслідок чого скоїла з ним зіткнення». Вироком суду було зафіксовано, що обвинувачена [PERSON] в судовому асіданні визнала свою вину повністю, обставини викладені в обвинувальному акті підтвердила. Вирок суду не оскаржувався відповідачем та набрав законної сили 22.06.2021 року. Від повідно до рахунку СТО від 30.07.2020 року вартість відновлюваного ремонту пошкодженого ТЗ складає 64008 грн. 00 коп. Розмір безумовної франшизи відповідно до п.3.1. Додатку № 1 до Договору страхування складає 1000 грн. У заяві про виплату страхового відшкодування від 19.10.2019 року представник страхувальника зазначив, що «належну мені суму страхового відшкодування у разі визнання випадку страховим прошу виплатити наступним чином: на СТО за реквізитами». Тому на виконання умов Договору страхування, заяви представника страхувальника позивач здійснив виплату страхового відшкодування на підставі рахунку СТО у розмірі 63008 грн. 00 коп. (64008,00 грн. 1000 грн.), перерахувавши кошти на СТО. Підтвердженням факту оплати є платіжні доручення, а підтвердженням факту проведення ремонтних робіт на СТО є Акт виконаних робіт. Таким чином, [PERSON] , яка порушила правила дорожнього руху України, та дії якої призвели до настання ДТП та завдання шкоди застрахованому транспортному засобу, зобов`язаний відшкодувати ПрАТ «Європейський страховий альянс» шкоду в розмірі виплаченого страхового відшкодування, а саме 63008,00 гривень. Станом на дату ДТП цивльно-правова відповідальність Відповідача не була застрахована, тому позивач з метою досудового врегулювання спору 25.11.2021 року звернувся до відповідача із претензією про необхідність здійснити відшкодування завданої майнової шкоди позивачу за вх..№ 3537/8. Даний лист повернувся позивачу, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення та конвертом з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Ухвалою судді Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська від 02 грудня 2022 року справу за позовом Приватного акціонерного\~товариства «Європейський\~страховий альянс» до [PERSON] «про\~відшкодування збитків\~у порядку\~суброгації» передано за підсудністю до Заводського районного суду міста Дніпродзержинська. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 січня 2023 року цивільну справу передано до провадження судді Івченко Т.П. Ухвалою судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська від 16 січня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою судді Заводського районного суду міста Дніпродзержинська від 11 травня 2023 року визначено про заочний розгляд справи за позовом Приватного акціонерного\~товариства «Європейський\~страховий альянс» до [PERSON] «про відшкодування збитків у порядку суброгації». Позивач в судове засідання не з`явився, разом із позовною заявою подав клопотання щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без участі представника, позовні вимоги підтримав повністю, не заперечував проти розгляду справи заочно. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, відзиву на позов не подала, про час та місце проведення судових засідань була повідомлена належним чином, відповідно до вимог\~ст. 128 ЦПК України, відзиву по позовну заяву не надала. Враховуючи згоду представника позивача, суд ухвалив проводити заочний розгляд справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі даних та доказів, відповідно до\~ст. 280 ЦПК України. В порядку ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав. Судом встановлено, що відповідач 25 січня 2019 року року між Приватним акціонерним товариством «Європейський страховий альянс» та ТОВ «Еліт-Україна» був укладений Договір добровільного страхування ризиків, пов`язаних з експлуатацією транспортних засобів № 1064168 (а.с. 4-14). Згідно до довідки № 3019295341831903 від 04.11.2019 року про дорожньо-транспорту пригоду легковий автомобіль FIAT DOBLO номерний знак [NUMBER] , який налжить ТОВ «Еліт-Україна» здійнив бокове зіткнення з легковим автомобілем DAIHATSU SIRION номерний знак [NUMBER] , який належить [PERSON] (а.с. 19-20). Вироком судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 20 травня 2021 року [PERSON] визнано винуватою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 286 ч.1 КК України та призначено покарання у вигляді штрафу, в розмірі 200 (двохсот) неподаткових мінімумів доходів громадян, в розмірі 3400 гривень, без позбавлення права керування транспортним засобом (а.с. 21-26). Відповідно до повідомлення про подію з транспортним засобом від 04.11.2019 року, реєстраційний № 2645/19/50/ТР25/00/0 домовлено, що виплата страхового відшкодування виплачується на СТО за реквізитами, водієм [PERSON] надано пояснення (а.с. 27-29). Згідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] вантажний фургон маломітражний FIAT DOBLO реєстраційний номер [NUMBER] належить ТОВ «Еліт-Україна» (а.с. 30-31). Відповідно до наказу № 542/ОС, виданого ТОВ «Еліт-Україна» прийнято на роботу [PERSON] з 23 вересня 2019 року (а.с. 34). Згідно до рахунку № 76 від 30 липня 2020 року за замовленням ТОВ «Еліт-Україна» робота та матеріали складають загальну вартість 64008,00 гривень (а.с. 37). Згідно до Акту № РН-0000079 здачі-прийняття робіт (надання послуг) від 19 серпня 2020 року загальна вартість автомобіля Фіат Добло г/н [NUMBER] складає 63008,00 гривень (а.с. 38). ПП [PERSON] у звіті № 14-11-19Р про оцінку транспортного засобу вантажного автомобіля Fiat Doblo реєстраційний номер [NUMBER] встановив, що вартість матеріального збитку завданого власнику вантажного автомобіля Fiat Doblo реєстраційний номер [NUMBER] в результаті його пошкодження при ДТП складає 110471,71 гривень (а.с. 40-49). Відповідно до страхового акту № 2645/19/5/ТР25/00/2 розмір заподіяної шкоди визначено у розмірі 64008,00 гривень (а.с. 71-73). Платіжним дорученням № 8819 від 19 серпня 2020 року підтверджено переказ коштів ПрАТ «Європейський страховий альянс» на рахунок отримувача ПП [PERSON] з зазначенням платежу «страх.відш. (Еліт) згід страх ак. №2645/19 від 25.01.19 а.м. FIAT DOBLO д.н. [NUMBER] рах.№ 76 від 30.07.20» у сумі 20000,00 гривень (а.с. 74). Платіжним дорученням № ЦО09122 від 26 серпня 2020 року підтверджено переказ коштів ПрАТ «Європейський страховий альянс» на рахунок отримувача ПП [PERSON] з зазначенням платежу «страх.відш. (Еліт) згід страх ак. №2645/19 дог. №1064168 від 25.01.19 а.м. FIAT DOBLO д.н. [NUMBER] рах.№ 76 від 30.07.20» у сумі 23008,00 гривень (а.с. 76). 25 листопада 2021 року на адресу [PERSON] ПАТ «Європейський страховий альянс» відправили претензію щодо відшкодування у порядку суброгації розмір завданих збитів у розмірі 63008,00 гривень (а.с. 78). Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до положень часини 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При цьому, розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках (частина 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). При цьому частиною 1 статті 77 вказаного нормативно-правового документа визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Положеннями частини 2 статті 77 та частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. За приписами статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства, якими, зокрема є: справедливість, добросовісність та розумність. Положеннями статті 8 Закону України «Про страхування» визначено, що страховий випадок - це подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулась і з настанням якої, виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. Згідно зі статтею 29, пункту 32.7 статті 32 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого в порядку, встановленому законодавством. Шкоду, пов`язану з утратою товарної вартості транспортного засобу, страховик не відшкодовує. Відповідно до звіту № 14-11-19Р дослідження автомобіля FIAT DOBLO д.н. [NUMBER] , складеного 09 грудня 2019 року оцінювачем [PERSON] , матеріальний збиток, завданий власникові транспортного засобу FIAT DOBLO д.н. [NUMBER] в результаті його пошкодження при дорожньо-транспортній пригоді складає 110000 гривень 71 копійк. Згідно рахунку № 76 від 30 липня 2020 року, складеного постачальником ПП [PERSON] вартість відновлювального ремонту автомобіля та матеріалів складає 64008 гривень 00 копійки. Відповідно до платіжного доручення № 8819 від 19 серпня 2020 року, платіжного доручення № 9138 від 25 серпня 2020 року та платіжного доручення № ЦО09122 від 26 серпня 2020 року Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий альянс» сплатило ПП [PERSON] послуги згідно рахунку № 76 від 30 липня 2020 року в загальній сумі 63008 гривень 00 копійок. При вирішенні спірних правовідносин суд виходить з того, що за своїм правовим характером вони є деліктними, тобто такими, що виникли внаслідок заподіяння шкоди. Правове регулювання спірних правовідносин здійснюється нормами Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» та Цивільного кодексу України. Пунктом 3 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України передбачено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі. Право особи, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, на їх відшкодування передбачене ч. 1ст. 22 Цивільного кодексу України. Під збитками розуміються втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п. 1 ч.2 ста. 22 Цивільного кодексу України). Відповідно до ч. 3 ста.22 Цивільного кодексу України встановлено, що збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до вимог ч. 1\~ст. 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За положеннями ч. 1\~ст. 1188 ЦК України\~шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою; за наявності вини лише особи, якій завдано шкоди, вона їй не відшкодовується; за наявності вини всіх осіб, діяльністю яких завдано шкоди, розмір відшкодування визначається у відповідній частці залежно від обставин, що мають істотне значення. Частина 2\~ст. 1192 ЦК України\~передбачає, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку (частина друга\~статті 1187 ЦК України). Пленум Верховного Суду України у пункті 2 своєї Постанови № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснив, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Статтею 979 Цивільного кодексу України обумовлено, що за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акту (аварійного сертифіката) (частина 1 статті 990 Цивільного кодексу України). Аналогічні приписи містяться й у ч. 1 ст. 25 Закону України «Про страхування», яка обумовлює, що здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акту (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком. Приписами ст.993 Цивільного кодексу України встановлено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Стаття 27 Закону України «Про страхування» передбачає, що до страховика, який здійснив виплату страхового відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Такий перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика є суброгацією. Аналогічні висновки містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі № 910/2603/17 (провадження №12-134гс18). Під час суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає, відбувається заміна кредитора: потерпілий, яким є страхувальник або вигодонабувач, передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Відповідно до ст.512, 514 ЦК України передбачено, що в установлених законом випадках кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою. Ці норми кореспондуються з положеннями ст.993 ЦК України та ст.27 Закону України "Про страхування". Тобто у правовідносинах суброгації відбувається лише заміна кредитора: право вимоги передається (переходить) від страхувальника (якого ще називають вигодонабувачем, первісним кредитором, потерпілим) до страховика - нового кредитора, який в подальшому замість страхувальника і буде пред`являти право вимоги до особи, відповідальної за завдання шкоди. Така заміна відбувається на підставі закону, в момент виплати страховиком страхового відшкодування страхувальнику. Тому нового зобов`язання з відшкодування збитків не виникає, оскільки у таких правовідносинах зберігається те зобов`язання, яке виникло із заподіяння шкоди і у зв`язку з яким було виплачене страхове відшкодування. Отже, у відносинах суброгації страховик виступає замість потерпілого в деліктному зобов`язанні, а особа, яка завдала шкоди, - його боржником. До нового кредитора переходять права первісного кредитора в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Новий кредитор набуває прав та обов`язків свого попередника. Під час виплати страховиком страхувальнику страхового відшкодування за договором добровільного майнового страхування відбувається заміна кредитора, і, як наслідок, у страховика виникає право вимоги до відповідальної особи щодо відшкодування йому завданої шкоди у порядку суброгації. У таких правовідносинах відбувається передача (перехід) права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика. Нового зобов`язання з відшкодування збитків при цьому не виникає, оскільки відбувається заміна кредитора: потерпілий (страхувальник) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Отже, страховик виступає замість потерпілого у деліктному зобов`язанні. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі та на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Новий кредитор набуває прав та обов`язків свого попередника. Отже, заміною кредитора деліктне зобов`язання не припиняється, оскільки відповідальна за спричинену шкоду особа свій обов`язок з відшкодування шкоди не виконала. Враховуючи викладене, правовідносини, які виникли між сторонами у цій справі, є суброгацією. За обставинами,викладеними у позовній заяві, позивач просив стягнути з винної у ДТП особи те страхове відшкодування,яке було виплачене ними,на виконання договору добровільного страхування транспортногоз асобу страхувальнику. Оскільки позивач виплатив страхове відшкодування потерпілій, то він отримав права кредитора. Виходячи з викладеного суд прийшов до висновку, що позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс», є обґрунтованими, доведеними належними і допустимими доказами, а отже є такими, що підлягають задоволенню. Справедливість, добросовісність та розумність згідно з п.6 ст.3 ЦК України є одними із засад цивільного законодавства. Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абз. десятий п.9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп\\2003). Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Серявін та інші проти України», заява № 4909/04, від 10 лютого 2010 року). Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс», суд відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до пп.1, пп 1, ч. 2, ст.. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви до суду було сплачено судовий збір у розмірі 2481 гривень 00 копійок, що підтверджено платіжним дорученням № 15103 від 14 жовтня 2022 року. Частиною 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Суд дійшов до висновку про повне задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий альянс», у зв`язку з чим необхідно стягнути з [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2481 гривень 00 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved