Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

01.03.2023 адвокат Колєснік В.А., діючи в інтересах [PERSON] , звернувся до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовом, в якому просив визначити [PERSON] додатковий строк, тривалістю два місяці з дня набранням рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обгрунтування позовних вимог зазначив, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої ввійшла квартира розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач є онуком спадкодавця та 08.08.2017 на його користь було складено заповіт. 16.02.2023 звернувшись до приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Яценко О.В. з заявою про прийняття спадщини, остання повідомила про пропуск позивачем встановленого законом строку для прийняття спадщини. Обставинами які заважали позивачу вчасно реалізувати своє право на прийняття спадщини було те, що він з 18.08.2020 по теперішній час перебуває на військовій службі у військовій частині [NUMBER] . Відповідно до витягу з журналу бойових дій, в період часу з 24.02.2022 по 07.04.2022, безпосередньо приймав участь у бойових діях та виконував бойові (службові) завдання в районі населених пунктів Горенка, Бровари, Боярка, Білогородка, Святопетрівське, Стоянка, Ірпінь, Гостомель, Буча, Забуччя, Мила Київської області. Відповідно до витягу з Наказу № 157 від 19.11.2022, був залучений до складу сил та засобів, які приймають безпосередню участь у бойових діях перебуваючи безпосередньо в районах ведення воєнних дій у складі оперативно - тактичного угруповання «Соледар» у Донецькій області. У зазначеному угрупуванні позивач перебував до 02.01.2023. З наведеного вбачається, що позивач не міг вчасно реалізувати своє право на прийняття спадщини та пропустив встановлений законом строк на 20 діб, але цьому заважали непереборні обставини, такі як безпосередня участь у бойових діях під час військового стану в Україні. Наведені обставини пропуску строку на подання заяви про отримання спадщини, на думку позивача, є поважними, а тому просив надати додатковий строк для прийняття спадщини. За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа передана для розгляду судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Булгаковій Г.В. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 06.03.2023 відкрито провадження по справі, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20.04.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, до початку розгляду справи від його представника адвоката Колєсніка В.А. надійшла заява, в якій просив розглядати справу без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник Черкаської міської ради за довіреністю Кирман В.О. в судове засідання не з`явився, 20.04.2023 надіслав заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, при вирішенні справи покладався на розсуд суду. Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. Статтею 55 Конституції України та статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (стаття 5 ЦПК України). Виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства та змагальності сторін (статті 12, 13 ЦПК України), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [INFO] в селі Грушівка Смілянського району Черкаської області у віці 75 років померла [PERSON] , [INFO] , про що 29.03.2022 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Черкаси Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) складено відповідний актовий запис № 1127 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За життя [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Яценко О.В. та зареєстрований в реєстрі за № 830, яким все своє майно, яке належатиме їй на день смерті заповіла [PERSON] . Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру № 71500706 від 16.02.2023, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Листом приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Яценко О.В. № 13/01-16/23 від 16.02.2023, позивача повідомлено про пропуск ним строку подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та роз`яснено право звернення до суду для визначення додаткового строку. Звертаючись до суду з даним позовом позивач стверджував, що пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважної причини, оскільки з 18.08.2020 перебував на військовій службі та приймав участь у бойових діях. Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами частини 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постановах від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17, від 28.03.2022 у справі № 750/2158/21 Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так, з довідки № 104 від 24.02.2023, виданої начальником штабу-першим заступником командира військової частини [NUMBER] [PERSON] вбачається, що з 18.08.2020 по теперішній час [PERSON] перебуває на військовій службі у військовій частині [NUMBER] . Згідно витягу з журналу бойових дій інв. № 112/р/з від 24.02.2022, в період з 24.02.2022 по 07.04.2022, позивач безпосередньо приймав участь у бойових діях та виконував бойові (службові) завдання в районі населених пунктів Горенка, Бровари, Боярка, Білогородка, Святопетрівське, Стоянка, Ірпінь, Гостомель, Буча, Забуччя, Мила Київської області. Згідно витягу з наказу № 157 від 19.11.2022 та витягу з наказу № 2 від 02.01.2023, з 13.11.2022 по 02.01.2023 [PERSON] був залучений до складу сил та засобів, які приймають безпосередню участь у бойових діях перебуваючи безпосередньо в районах ведення воєнних дій у складі оперативно - тактичного угруповання «Соледар» у Донецькій області. Аналізуючи надані докази та встановлені судом обставини, суд вважає, що причини пропуску позивачем встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини є поважними, тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved