Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-08 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач, [PERSON] ) звернулась до суду з позовом до Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - відповідач, КП «Київтеплоенерго»), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» (далі - третя особа-1, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва»), [PERSON] (далі - третя особа-2, [PERSON] ), в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача 66 624,66 грн. на відшкодування матеріальної шкоди, а також 18 000,00 грн. судових витрат. В обґрунтування позову позивач зазначає, що вона та [PERSON] (далі - [PERSON] ) є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] - по 1/2 частці кожний. 25.08.2020 року за адресою: [ADDRESS] відбулась аварія на системі централізованого гарячого водопостачання, що спричинила пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання у санвузлах квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] у період підключення житлового будинку до централізованого гарячого водопостачання після проведення працівниками КП «Київтеплоенерго» робіт із заміни зовнішніх теплових мереж (опалення та гарячого водопостачання). Внаслідок указаної аварії відбулось залиття квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче відносно квартири [ADDRESS] у вищезазначеному будинку. За фактом аварії та залиття житлових приміщень 26.08.2020 року комісією у складі представників управителя КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» (начальника технічного відділу, головного інженера житлово-експлуатаційної дільниці, майстра технічної дільниці, слюсаря-сантехніка), за участю заступника начальника юридичного відділу та мешканців квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] , [ADDRESS] складено відповідний акт про залиття, аварію, що трапилася на системі централізованого гарячого водопостачання, затверджений в.о. директора КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Згідно з указаним актом причиною залиття, аварії стало пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання. З 2015 року мешканці даного будинку не були забезпечені послугою централізованого гарячого водопостачання належної якості у зв`язку з пошкодженням зовнішніх циркуляційних мереж гарячого водопостачання. До 25.08.2020 року КП «Київтеплоенерго» проведено роботи із заміни ділянки зовнішньої циркуляційної мережі гарячого водопостачання та розпочато циркуляцію теплоносія по відновленій мережі, благоустрій території не виконано. Роботи з відновлення гарячого водопостачання та циркуляційної мережі у житловому будинку [ADDRESS] проводились КП «Київтеплоенерго» без офіційного повідомлення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» шляхом відкриття запірної арматури циркуляційної мережі у підвальному приміщенні будинку без присутності представників управителя. 28.08.2020 року начальник ЖЕД-1 затвердив акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання, у якому зафіксовано факт залиття квартири [ADDRESS] . 03.09.2020 року начальник ЖЕД-1 затвердив Дефектний акт з описом основного об`єму зовнішніх пошкоджень та обсягу поверхневих робіт, необхідних для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS] . Відповідно до Звіту № 05-10.2020 від 22.10.2020 року про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлового приміщення, виконаного ТОВ «Українська експертна компанія», вартість завданих позивачу матеріальних збитків становить 66 624,66 коп. Крім того, позивач понесла витрати за проведення експертом огляду об`єкта та складання звіту в розмірі 3 000,00 грн., що підтверджується рахунком-фактурою № СФ-000021 від 30.10.2020 року, актом № ОУ-0000179 здачі-прийняття робіт (надання послуг) та квитанцією № 0.0.1895598312.1 від 06.11.2020 року. Посилаючись на вказані обставини, на підставі Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 22, 634, 641, 642, 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) позивач звернулась до суду з указаним позовом. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22.03.2021 року позовну заяву [PERSON] до КП «Київтеплоенерго», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», [PERSON] , про відшкодування шкоди залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 05.04.2021 року відкрито провадження в порядку загального позовного провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до КП «Київтеплоенерго», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», [PERSON] , про відшкодування шкоди та призначено підготовче засідання у справі на 21.05.2021 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.05.2021 року відкладено підготовче засідання на 15.07.2021 року. 27.05.2021 року до суду надійшов відзив представника відповідача на позовну заяву, у якому він просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Відзив обґрунтований тим, що житловий будинок [ADDRESS] забезпечується централізованим опаленням за незалежною схемою та гарячим водопостачанням від окремо розташованого центрального теплового пункту (ЦТП) на вул. Жолудєва, 4-В. Джерелом теплопостачання є районна котельня «М. Борщагівка». Балансоутримувачем цього житлового будинку є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», будинок на обслуговуванні ЖЕД-1. Зовнішні теплові мережі, ЦТП утримуються на балансі КП «Київтеплоенерго», внутрішньобудинкові мережі - на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Зовнішній циркулярний трубопровід гарячої води був пошкоджений та відключений з 01.05.2015 року. З 18.08.2020 року по 20.08.2020 року згідно з реєстром перерв (заявка № 44626) по РТМ Святошино були проведені роботи із заміни подавального та зворотного трубопроводу централізованого опалення та гарячого водопостачання. Роботи проводились силами АВД РТМ Святошино. Роботи з перекладки тепломереж перебували на постійному контролі Святошинської РДА та балансоутримувача будинку КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» згідно з протоколами штабу РДА Святошинського району. Згідно з витягами з оперативних журналів РТМ Святошино за адресою: [ADDRESS] звернень щодо виклику представників РТМ Святошино, щодо прийняття участі в комісії по залиттю зазначених квартир в документації РТМ Святошино не зафіксовано. В силу вимог п. 5 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 року № 219, утримання та ремонт трубопроводів гарячого водопостачання в межах житлового приміщення є обов`язком власника квартири. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 року № 45, власник квартири зобов`язаний забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приладів та обладнання будинку. Звернень з приводу виклику представників КП «Київтеплоенерго» для прийняття участі в комісії щодо складання акту по залиттю квартир [ADDRESS] , [ADDRESS] до відповідача не надходило. З огляду на зазначене, відповідач не має жодного відношення до факту залиття квартир; доказів вини відповідача позивачем не надано. Оскільки відповідач не є балансоутримувачем вищевказаного будинку, зокрема, внутрішньобудинкових мереж, позивач помилково визначив відповідача як винну особу та належного відповідача, що виключає його відповідальність. Крім того, акти про залиття, на які посилається позивач, складено з порушенням Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 (далі - Правила № 76), оскільки при складанні актів не було повідомлено відповідача про ситуацію та не залучено представників відповідача як винної сторони до участі у складанні актів. За утримання, ремонт та обслуговування внутрішньобудинкових систем відповідає КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Також, висновок ТОВ «Українська експертна компанія» про вартість відновлювального ремонту та акти про залиття не містять даних, що підтверджують вину відповідача у залитті квартири позивача та наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та залиттям квартири позивача. Виходячи з положень Закону України «Про теплопостачання», відповідач є теплопостачальною організацією, мережами якої здійснюється постачання послуг теплової енергії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» в особі ЖЕД № 1, який є балансоутримувачем внутрішньобудинкових мереж будинку позивача, при цьому, відповідач не відповідає за стан внутрішньобудинкових систем центрального опалення, оскільки є балансоутримувачем зовнішніх теплових мереж. Крім зазначеного, відповідач не погоджується з сумою витрат на професійну правничу допомогу, які позивач просить стягнути з відповідача, оскільки відсутні докази вини відповідача. 08.06.2021 року до суду надійшла відповідь представника позивача на відзив на позовну заяву, у якій зазначено, що відповідач є відповідальною особою за стан внутрішньобудинкових систем будинку позивача на підставі п. 24.6, 24.18, 26.1 Договору про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, до якого приєдналась позивач, опублікованого в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 року № 34 (5058). Крім того, позивачем не було порушено свої обов`язки як власника квартири, оскільки аварію було виявлено в квартирі [ADDRESS] , звідки поширився потік води, спричинивши залиття квартири позивача [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом нижче. Затоплення стало результатом розриву труби централізованого постачання гарячої води (аварії) до точки розподілу, в якій здійснюється передача обов`язків від виконавця споживачеві. Щодо доводів відповідача про невідповідність закону актів про залиття, у Правилах № 76 відсутні чіткі вимоги з приводу формування комісії, крім того, представник позивача надсилав відповідачу адвокатські запити та претензії щодо залиття квартири позивача, проте відповідач вказував, що він не є відповідальною особою та не подав заперечень щодо незгоди з актами про залиття. Крім зазначеного, відповідачем не надано жодного доказу невідповідності наданого позивачем Звіту про оцінку вартості матеріальних збитків вимогам законодавства, зокрема, Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а посилання на практику Верховного Суду не відноситься до даної справи, оскільки у наведеній відповідачем постанові Верховного Суду обставини справи не є тотожними з обставинами у даній справі. 18.06.2021 року до суду надійшли пояснення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», у яких зазначено, що третя особа-1 не є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] , оскільки на виконання вимог Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирних будинках» вказаний житловий будинок був списаний з балансу підприємства з 01.01.2020 року, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 103 за 2020 рік. Крім того, на час обстеження 26.08.2020 року роботи на магістральній мережі, вводах до будинку та циркуляційній мережі, що проводились відповідачем, не були завершені, що підтверджується фотознімками, зробленими комісією біля будинку [ADDRESS] . Також, прорив стався одночасно на двох ділянках труби (у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] ), що підтверджує визначальний вплив тиску у системі водопостачання на пошкодження ділянок труби, при цьому, відповідальним за належні показники тиску в системі є відповідач. Крім зазначеного, не відповідають дійсності твердження відповідача, що він здійснює постачання послуг теплової енергії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», оскільки жодних договорів на постачання теплової енергії підприємство з відповідачем не укладало. Такі послуги відповідач надає безпосередньо позивачу на підставі відповідного договору. Отже, відповідач як балансоутримувач зовнішніх та внутрішніх мереж теплопостачання та гарячого водопостачання зобов`язаний утримувати їх у належному стані, здійснювати їх ремонт та відшкодувати збитки, завдані майну позивача. Разом з тим, третя особа-1 не погоджується з наданим позивачем Звітом про оцінку розміру матеріальних збитків, оскільки оцінювач не повідомлений про відповідальність за надання недостовірної інформації; в порушення методики здійснення оцінки застосовано показники зносу не до вартості пошкодженого майна позивача (вартості ремонту, що існував до залиття), а лише до матеріалів; у Звіті є посилання на пошкодження, які не було зафіксовано в акті про залиття. 18.06.2021 року до суду надійшли заперечення представника відповідача на відповідь позивача на відзив, у яких вказано, що балансоутримувачем житлового будинку на [ADDRESS] є КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» та на обслуговуванні ЖЕД-1. Зовнішні теплові мережі, ЦТП утримуються на балансі КП «Київтеплоенерго», внутрішньобудинкові мережі - на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», що підтверджується Витягом із Схеми розподілу балансової належності та експлуатаційної відповідальності сторін. Отже, відповідальним за стан внутрішньобудинкових систем є балансоутримувач цього будинку, а утримання та ремонт трубопроводів гарячого водопостачання в межах житлового приміщення є обов`язком власника квартири. Відповідач не має відношення до факту залиття квартир, доказів вини відповідача позивачем не надано. Крім того, публічний договір про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води закріплює основні засади надання комунальних послуг в частині централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, а не обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання будинку. У зв`язку із зайнятістю головуючого судді в іншому провадженні з розгляду клопотань органів досудового розслідування судове засідання, призначене на 15.07.2021 року, знято з розгляду та призначено наступне судове засідання на 10.08.2021 року. 27.07.2021 року до суду надійшли заперечення представника позивача щодо пояснень КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», у яких зазначено, що Звіт про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлового приміщення, було проведено відповідно до вимог законодавства у сфері оцінки майна професійним оцінювачем, після того, як зникли всі динамічні пошкодження та висохло місце залиття, коли стало можливо встановити реальний об`єм необхідних ремонтних робіт та площу пошкоджень. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 10.08.2021 року розгляд справи відкладено на 11.10.2021 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 11.10.2021 року відкладено підготовче засідання на 13.01.2022 року. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13.01.2022 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до КП «Київтеплоенерго», за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», [PERSON] , про відшкодування шкоди та призначено справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні на 30.03.2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.03.2022 року відкладено розгляд справи на 02.09.2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 02.09.2022 року відкладено розгляд справи на 29.11.2022 року. У зв`язку з відсутністю залу для проведення судового засідання в режимі відеоконференції судове засідання, призначене на 29.11.2022 року, знято з розгляду та призначено наступне судове засідання на 16.12.2022 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.12.2022 року відкладено розгляд справи на 07.03.2023 року. Протокольною ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 07.03.2023 року відкладено розгляд справи на 09.05.2023 року. У судове засідання позивач та його представник не з`явились; про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином; представник позивача подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив позовну заяву задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився; про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином; подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив у позовних вимогах відмовити в повному обсязі. У судове засідання третя особа-1 не з`явилась; про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. У судове засідання третя особа-2 не з`явився; про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Судом встановлено, що [PERSON] (далі - [PERSON] ) та [PERSON] належить на праві спільної приватної власності по 1/2 частці квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло, виданого 07.02.2000 року Ленінградською районною радою народних депутатів міста Києва. Згідно з копією свідоцтва про шлюб, виданого 07.05.2011 року Виконавчим комітетом Боярської міської ради Києво-Святошинського району Київської області, [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та після реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] . Відповідно до копії Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального гарячого водопостачання від 26.08.2020 року, складеного комісією у складі представників управителя КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва»: начальника технічного відділу Кривошапки Л.А.; в.о. головного інженера житлово-експлуатаційної дільниці № 1 Віцюка О.М., майстра технічної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , за участю: заступника начальника юридичного відділу Стукалова А.В., представників житлового будинку - мешканців квартир [ADDRESS] - [PERSON] , № 110 - [PERSON] , № 106 - [PERSON] ; затвердженого в.о. директора КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» Козюберда О.М., (представників виконавця послуг РТМ «Святошино» СП «Київські теплові мережі» КП «Київтеплоенерго», а саме заступника головного інженера Куліша С.В. було повідомлено про місце та час обстеження, проте участь не забезпечено), встановлено, що 25.08.2020 року в будинку [ADDRESS] , [ADDRESS] одночасно трапились аварії на системі централізованого гарячого водопостачання: пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання у санвузлах зазначених квартир в період підключення житлового будинку до централізованого гарячого водопостачання після проведення працівниками КП «Київтеплоенерго» робіт із заміни зовнішніх теплових мереж (опалення та гарячого водопостачання), внаслідок чого відбулось залиття. У квартирі [ADDRESS] (15 поверх) інженерні мережі закриті декоративним коробом та облицьовані керамічною плиткою, чим ускладнено доступ до мережі. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі гарячого водопостачання, стало пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання. Щонайменш з 2015 року мешканці вказаного будинку не були забезпечені послугою централізованого гарячого водопостачання належної якості у зв`язку з пошкодженням зовнішніх циркуляційних мереж гарячого водопостачання. До 25.08.2020 року КП «Київтеплоенерго» проведено роботи із заміни ділянки зовнішньої циркуляційної мережі гарячого водопостачання та розпочато циркуляцію теплоносія по відновленій мережі, благоустрій території не виконано. Роботи з відновлення гарячого водопостачання та циркуляційної мережі у житловому будинку [ADDRESS] проводилося КП «Київтеплоенерго» без офіційного повідомлення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Подача теплоносія по відновленій ділянці здійснена працівниками КП «Київтеплоенерго» шляхом відкриття запірної арматури циркуляційної мережі у підвальному приміщенні будинку без присутності представників управителя. Згідно з копією Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.08.2020 року, складеного комісією у складі: майстра технічної дільниці [PERSON] , майстра ремонтної дільниці [PERSON] , слюсаря-сантехніка [PERSON] , затвердженого начальником ЖЕД-1 Яковенко О.В., 28.08.2020 року в будинку [ADDRESS] трапилося залиття в вище розташованій квартирі [ADDRESS] , було залито квартиру. Причина залиття - трапилась аварія на системі централізованого гарячого водопостачання у санвузлі квартири [ADDRESS] в період підключення житлового будинку до централізованого гарячого водопостачання, після проведення працівниками КП «Київтеплоенерго» робіт із заміни зовнішніх теплових мереж (опалення та гарячого водопостачання), внаслідок чого відбулось залиття. У квартирі [ADDRESS] (15 поверх) інженерні мережі закриті декоративним коробом та облицьовані керамічною плиткою, чим ускладнено доступ до мережі. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі гарячого водопостачання, стало пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання. Щонайменш з 2015 року мешканці вказаної квартири не були забезпечені послугою централізованого гарячого водопостачання належної якості у зв`язку з пошкодженням зовнішніх циркуляційних мереж гарячого водопостачання. До 25.08.2020 року КП «Київтеплоенерго» проведено роботи із заміни ділянки зовнішньої циркуляційної мережі гарячого водопостачання та розпочато циркуляцію теплоносія по відновленій мережі. Роботи з відновлення гарячого водопостачання та циркуляцію мережі у житловому будинку [ADDRESS] проводилось КП «Київтеплоенерго» без офіційного повідомлення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Подача теплоносія по відновленій ділянці здійснена працівниками КП «Київтеплоенерго» шляхом відкриття запірної арматури циркуляційної мережі у підвальному приміщенні будинку без присутності представників управителя. Через вище вказане залиття в квартирі [ADDRESS] було залито, та потребує ремонту: кухня S - 8.1 (стеля - водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери, лінолеум). Коридор S - 4.6 (стеля - водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери). Кімната S - 16.1 (стеля водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери, паркетна дошка). В результаті залиття пошкоджене та відсутнє освітлення в квартирі. 03.09.2020 року інженером ЖЕД-1 [PERSON] складено та начальником ЖЕД-1 [PERSON] затверджено Дефектний акт на ремонт кв. [ADDRESS] після залиття з кв. [ADDRESS] з визначенням об`єму виконання робіт. Відповідно до копії Звіту № 05-10.2020 про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , виконаного ТОВ «Українська експертна компанія», складеного станом на 22.10.2020 року, вартість збитку, завданого внаслідок залиття квартири, яке сталося 25.08.2020 року, становить 66 624,66 коп. Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має права на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За змістом ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За положеннями ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За приписами ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст. 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди (п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України). За приписами ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Зобов`язання з відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, для застосування положень ст. 1166 ЦК України необхідно довести, що шкоду позивачу завдано саме неправомірними діями чи бездіяльністю особи, на яку покладається відповідальність відшкодувати шкоду, а саме необхідна наявність таких складових елементів як: а) протиправна поведінка; б) настання шкоди; в) прямий причинно-наслідковий зв`язок між першим та другим елементами; г) вина завдавача шкоди. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 Постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду України від 03.12.2014 року у справі № 6-183цс14, постановах Верховного Суду від 11.12.2018 року у справі № 759/4781/16-ц, від 11.09.2019 року у справі № 203/2378/14-ц та від 28.08.2019 року у справі № 638/20603/16. З огляду на презумпцію вини завдавача шкоди (ч. 2 ст. 1166 ЦК України) відповідач звільняється від обов`язку відшкодувати шкоду, якщо доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого (п. 1 ч. 2 ст. 1167, ч. 5 ст. 1187 цього Кодексу). Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 27.12.2017 року № 1693 «Про деякі питання припинення Угоди щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27 вересня 2001 року, укладеної між Київською міською державною адміністрацією та Акціонерною енергопостачальною компанією «Київенерго», КП «Київтеплоенерго» визначено підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, що повернуто з володіння та користування ПАТ «Київенерго». Згідно з п.п. 2.2.1, 2.2.5 Статуту КП «Київтеплоенерго» метою та предметом діяльності підприємства є надання комунальних послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, постачання та розподіл енергетичної енергії; виробництво, транспортування та постачання теплової енергії. Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 року № 591 КП «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про теплопостачання» постачання теплової енергії (теплопостачання) - господарська діяльність, пов`язана з наданням теплової енергії (теплоносія) споживачам за допомогою технічних засобів транспортування та розподілом теплової енергії на підставі договору. Балансоутримувач (будинку, групи будинків, житлового комплексу) - власник відповідного майна або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно і уклала договір купівлі-продажу теплової енергії з теплогенеруючою або теплопостачальною організацією, а також договори на надання житлово-комунальних послуг з кінцевими споживачами. З пояснень КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» вбачається, що це підприємство не є балансоутримувачем будинку [ADDRESS] , оскільки на виконання вимог Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирних будинках» вказаний житловий будинок був списаний з балансу підприємства з 01.01.2020 року, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 103 за 2020 рік. Договорів на постачання теплової енергії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» з відповідачем не укладало. В силу приписів Закону України «Про теплопостачання» відповідач є теплопостачальною організацією, мережами якої здійснюється постачання теплової енергії позивачу, яка є споживачем теплової енергії. Відповідач є балансоутримувачем зовнішніх теплових мереж. Згідно зі ст. 24 Закону України «Про теплопостачання» споживач теплової енергії має право, зокрема, на відшкодування згідно із законодавством збитків, заподіяних внаслідок порушення його прав, у разі виконання ним своїх зобов`язань відповідно до договору. Так, відповідно до вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги» КП «Київтеплоенерго» на підставі типового договору опублікувало договір про надання послуг та централізованого опалення та постачання гарячої води в газеті «Хрещатик» від 28.03.2018 року № 34 (5085). Свідоцтвом повного і беззастережного акцепту (прийняття) умов договору є фактичне отримання послуг споживачем. Фактичне отримання позивачем наданих відповідачем послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води та оплата цих послуг свідчить про приєднання до вказаного договору та прийняття його умов позивачем, що відповідачем не заперечується. За умовами вказаного договору про надання послуг та централізованого опалення та постачання гарячої води споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю наслідок неналежного надання або ненадання послуг. Виконавець зобов`язаний: своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якостi, безпечнi для його життя, здоров`я та якi не спричиняють шкоди його майну, вiдповiдно до вимог законодавства, Правил та цього договору; вiдшкодовувати збитки, завданi майну та/або примiщенню споживача та/або членiв його сiм`ї, шкоду, що заподiяна його життю чи здоров`ю внаслiдок неналежного надання або ненадання послуг, а також моральну шкоду в порядку та розмiрi, якi визначаються вiдповiдно до законодавства i цього договору. Виконавець несе вiдповiдальнiсть у разi, зокрема, неналежного надання або ненадання послуг, що призвело до заподiяння збиткiв, завданих майну та/або примiщенню споживача, шкоди, що заподiяна його життю чи здоров`ю, - шляхом вiдшкодування збиткiв. Відповідно до п. 1.2 Правил технічної експлуатації теплових установок і мереж, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України від 14.02.2007 року № 71, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2007 року за № 197/13464 (далі - Правила № 71), положення цих правил поширюються на суб`єктів відносин у сфері теплопостачання (в тому числі, які мають власні джерела теплопостачання), що займаються виробництвом, передачею та постачанням теплової енергії або є споживачами теплової енергії незалежно від їхньої відомчої належності та форм власності, що є складовою частиною системи заходів щодо організації виробництва, перетворення, постачання та споживання теплової енергії. Ці правила також призначено для організацій незалежно від їхньої відомчої належності та форм власності, що здійснюють проектування, підготовку кадрів для теплових господарств, монтаж, налагодження, обслуговування і ремонт теплових установок і мереж, а також для здійснення функцій державного енергетичного нагляду за технічним станом і організацією експлуатації теплових установок і мереж та режимами споживання теплової енергії. Організація експлуатації теплових установок та мереж, їх ремонтів, налагодження і випробувань здійснюється відповідно до вимог НД і повинна забезпечувати дотримання встановлених показників (температурних графіків, тиску та витрат теплоносія тощо), надійність і економічність роботи устаткування, охорону праці відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, пожежну та техногенну безпеку відповідно до чинних НД (п. 5.1.1 Правил № 71). Постачальники теплової енергії незалежно від їхньої відомчої належності та форм власності відповідають за забезпечення споживачів тепловою енергією нормативної якості відповідно до договірних обов`язків з дотриманням установлених режимів постачання за умови додержання споживачами належного технічного стану тепловикористовувальних установок та внутрішніх (абонентських) теплових мереж (п. 5.1.4 Правил № 71). Межа відповідальності між споживачем і організацією, що постачає теплову енергію, за стан та обслуговування теплових мереж і систем теплопостачання визначається договором (п. 6.3.3 Правил № 71). Експлуатуюча теплову мережу організація здійснює контроль гідравлічних випробувань на міцність і щільність теплових мереж, систем теплопостачання та теплоспоживання, обладнання теплових пунктів споживача після їх монтажу або ремонту на встановлений НД тиск, який не повинен перевищувати від максимально допустимого пробного тиску для даних мереж, арматури, устаткування (п. 6.3.13 Правил № 71). Організація, що експлуатує теплову мережу, здійснює постійний контроль якості мережної води в подавальному і зворотному трубопроводах магістралі відповідно до вимог пункту 6.8.9, виявляє споживачів, які погіршують якість мережної води (п. 6.3.14 Правил № 71). Організація, що експлуатує теплову мережу, повинна систематично, за графіком, здійснювати контроль стану будівельних конструкцій, трубопроводів і устатковання, антикорозійного покриття і теплової ізоляції трубопроводів теплової мережі із застосуванням сучасних ЗВТ і методів діагностики. Слід вести облік, систематизацію та аналіз виявлених дефектів за видами устатковання, виявляти причини, розробляти і впроваджувати заходи до запобігання виникненню дефектів (п. 6.3.27 Правил № 71). За змістом п.п. 3-5 Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 року № 219, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.09.2018 року за № 1074/32526, точка приєднання внутрішньобудинкової системи теплопостачання багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - відгалуження від стояків у межах приміщення для вертикальної розводки, перша запірна арматура на відгалуженні від стояка за межами приміщення для горизонтальної розводки (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води багатоквартирного будинку здійснюється виконавцем та включає комплекс робіт з технічного обслуговування та проведення поточного ремонту внутрішньобудинкових систем від зовнішньої поверхні стіни будинку до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення протягом усього періоду їх експлуатації. Обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). З матеріалів справи вбачається, що згідно з копіями Актів про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 26.08.2020 року, від 28.08.2020 року встановлено, що 25.08.2020 року в будинку [ADDRESS] у квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] одночасно трапились аварії на системі централізованого гарячого водопостачання: пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання у санвузлах зазначених квартир в період підключення житлового будинку до централізованого гарячого водопостачання, після проведення працівниками КП «Київтеплоенерго» робіт із заміни зовнішніх теплових мереж (опалення та гарячого водопостачання), внаслідок чого відбулось залиття. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі гарячого водопостачання, стало пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання. Щонайменш з 2015 року мешканці вказаного будинку не були забезпечені послугою централізованого гарячого водопостачання належної якості, у зв`язку з пошкодженням зовнішніх циркуляційних мереж гарячого водопостачання. До 25.08.2020 року КП «Київтеплоенерго» проведено роботи із заміни ділянки зовнішньої циркуляційної мережі гарячого водопостачання та розпочато циркуляцію теплоносія по відновленій мережі, благоустрій території не виконано. Роботи з відновлення гарячого водопостачання та циркуляційної мережі у житловому будинку [ADDRESS] проводилося КП «Київтеплоенерго» без офіційного повідомлення КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Подача теплоносія по відновленій ділянці здійснена працівниками КП «Київтеплоенерго» шляхом відкриття запірної арматури циркуляційної мережі у підвальному приміщенні будинку без присутності представників управителя. Через вище вказане залиття в квартирі [ADDRESS] було залито, та потребує ремонту: кухня S - 8.1 (стеля - водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери, лінолеум). Коридор S - 4.6 (стеля - водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери). Кімната S - 16.1 (стеля водоемульсійне фарбування, стіни - шпалери, паркетна дошка). В результаті залиття пошкоджене та відсутнє освітлення в квартирі. З пояснень КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» вбачається, що на час обстеження 26.08.2020 року роботи на магістральній мережі, вводах до будинку та циркуляційній мережі, що проводились відповідачем, не були завершені, що підтверджується фотознімками, зробленими комісією біля будинку [ADDRESS] . Прорив стався одночасно на двох ділянках труби (у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] ), що підтверджує визначальний вплив тиску у системі водопостачання на пошкодження ділянок труби, при цьому, відповідальним за належні показники тиску в системі є відповідач. З огляду на вищевказані норми закону та встановлені обставини, враховуючи, що: залиття у квартирах [ADDRESS] , [ADDRESS] (у тому числі у квартирі позивача) відбулось одночасно внаслідок аварії на системі централізованого гарячого водопостачання - пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання у санвузлах зазначених квартир в період підключення житлового будинку до централізованого гарячого водопостачання після проведення працівниками КП «Київтеплоенерго» робіт із заміни зовнішніх теплових мереж (опалення та гарячого водопостачання); причиною залиття, аварії, що трапилась на системі гарячого водопостачання, стало пошкодження трубопроводів гарячого водопостачання до точки приєднання, тобто зовнішніх теплових мереж, які утримуються на балансі КП «Київтеплоенерго»; прорив стався одночасно на двох ділянках труби (у квартирах [ADDRESS] та [ADDRESS] ), що підтверджує визначальний вплив тиску у системі водопостачання на пошкодження ділянок труби, при цьому, відповідальним за належні показники тиску в системі є відповідач, суд вважає, що позивач довела належними та достатніми доказами обставини щодо залиття належної їй квартири та пошкодження майна внаслідок цього, причинно-наслідковий зв`язок між завданням шкоди позивачу та аварією - пошкодженням трубопроводів гарячого водопостачання до точки приєднання, тобто зовнішніх теплових мереж, які утримуються на балансі КП «Київтеплоенерго», суд дійшов висновку, що обов`язок з відшкодування завданої майну позивача шкоди несе відповідач. Відповідно до копії Звіту № 05-10.2020 про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , виконаного ТОВ «Українська експертна компанія», складеного станом на 22.10.2020 року, вартість збитку, завданого внаслідок залиття квартири, яке сталося 25.08.2020 року, становить 66 624,66 коп. Доводи відповідача про невідповідність наданого позивачем Звіту про оцінку вартості матеріальних збитків вимогам законодавства, суд не бере до уваги, оскільки Звіт виконано з дотриманням вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінювачем, який має відповідний сертифікат (свідоцтво оцінювача). Зазначений звіт є дійсним та у встановленому законом порядку не оскаржувався. Щодо доводів відповідача про невідповідність наданих позивачем Актів про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 26.08.2020 року, від 28.08.2020 року вимогам закону, суд зазначає, що вказані акти є чинними, не скасованими та відповідачем не оскаржувались у встановленому законом порядку. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (ч.ч. 1, 3 ст. 77 ЦПК України). За положеннями ст. 80 цього Кодексу, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про наявність підстав для покладення відповідальності за завдану позивачу шкоду на відповідача в розмірі, визначеному у Звіті № 05-10.2020 про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , виконаного ТОВ «Українська експертна компанія», складеного станом на 22.10.2020 року, а саме, в розмірі 66 624,66 коп., а відтак, про обґрунтованість позовних вимог. Згідно зі ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч.ч. 1, 10 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. Так, позивачем понесені в якості судових витрат витрати зі сплати судового збору в розмірі 908,00 грн., що підтверджується квитанцією від 26.03.2021 року № ПН2166785. Оскільки суд задовольняє позовні вимоги в повному обсязі, то з відповідача на користь позивача підлягають стягненню 908,00 грн. у відшкодування судових витрат. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача понесені нею судові витрати у розмірі 15 000,00 грн. на професійну правничу допомогу. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 8 ст. 141 ЦПК України, визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. Як визначено у ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Так, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу позивачем надано: копію договору про надання правової допомоги № 01Б-1/137 від 16.10.2020 року, укладеного між Адвокатським бюро «Лідії Поліщук» та [PERSON] ; копію додаткової угоди № 1 від 16.10.2020 року до вказаного договору; копію розрахунку № 1 суми гонорару за надану правову допомогу за вказаним договором від 25.02.2021 року, згідно з яким загальна вартість наданої правової допомоги становить 15 000,00 грн.; копію Акту виконаних робіт № 7.02 від 26.02.2021 року, за яким вартість виконаних робіт становить 15 000,00 грн.; копію рахунку № 7.02 від 26.02.2021 року та копію квитанції № 31076844 про сплату позивачем 15 000,00 грн. за вказаним договором про надання правової допомоги. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У постанові Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі № 648/1102/19 міститься висновок, що витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (п. 1 ч. 2 ст. 137 ЦПК України). Відтак, враховуючи документально підтверджені надані позивачем докази щодо обсягу наданих адвокатом послуг і виконаних робіт та їх вартості, що підлягає сплаті позивачем, суд дійшов висновку, що вимоги про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, з урахуванням ст. 141 ЦПК України, підлягають задоволенню в розмірі 15 000,00 грн. Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на свою користь 3 000,00 грн. витрат за проведення оцінки вартості матеріального збитку, а саме Звіту № 05-10.2020 про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття житлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , виконаного ТОВ «Українська експертна компанія». За положеннями ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову - на відповідача. Так, згідно з п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи. Відповідно до ч. 6 ст. 139 цього Кодексу розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціалістів, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Позивачем додано до матеріалів позовної заяви копію Акту № ОУ-0000179 здачі-прийняття робіт (надання послуг), складеного [PERSON] та ТОВ «Українська експертна компанія», за яким виконавцем робіт було проведено роботи (надано послуги): оцінка об`єкта згідно з рахунком 21 від 30.10.2020 року, загальна вартість робіт (послуг) становить 3 000,00 грн.; копію рахунку-фактури № СФ-000021 від 30.10.2020 року на 3 000,00 грн. за оцінку вартості матеріальних збитків: [ADDRESS] ; копію квитанції № 0.0.1895598312.1 від 06.11.2020 року про сплату позивачем на користь ТОВ «Українська експертна компанія» 3 000,00 грн. за рахунком-фактурою № СФ-000021 від 30.10.2020 року. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав, передбачених ст.ст. 133, 139, 141 ЦПК України, для стягнення з відповідача на користь позивача 3 000,00 грн. у відшкодування судових витрат, пов`язаних із залученням експертів та проведенням експертизи. Враховуючи викладене,

Outcome: approved