Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-01 00:00:00

У лютому 2023 року до Машівського районного суду Полтавської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, в якій позивач просить суд розірвати шлюб укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 19 вересня 2020 року Карлівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), актовий запис №62. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що з 19 вересня 2020 року сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Спільне життя між сторонами не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини. Подружні стосунки між сторонами справи припинено вони не ведуть спільного господарства, не маються спільного бюджету, не живуть однією сім`єю, а тому подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, кожен живе своїм окремим життям. Відтак, збереження сім`ї неможливо і суперечить їхнім інтересам. 07 лютого 2023 року згідно положень частини шостої статті 187 ЦПК України, судом отримана інформація відповідно до якої зареєстроване місце проживання у встановленому порядку відповідача відповідає територіальній юрисдикції (підсудності) Машівського районного суду Полтавської області. Відтак, ухвалою суду від 07 лютого 2023 року судом відкрито провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання, а також відстрочено позивачу сплату судового збору за звернення до суду з позовною заявою. Учасники в судове засідання не з`явилися. Від позивача в матеріалах міститься заява, в якій вона просив проводити розгляд даної справи у її відсутність та вимоги позову підтримує в повному обсязі. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання. Про причини неявки суду не повідомив. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Інших заяв та клопотань від учасників не надійшло. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 19 вересня 2020 року Карлівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), актовий запис №62. Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про одруження серії [NUMBER] , видане 22.11.2020 Машівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми)). Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] (копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 08.09.2021 Машівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), актовий запис № 60). За змістом положень частини першої статті 24 СК України та статті 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно статті 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Прізвище позивача після розірвання шлюбу на її прохання залишити « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог статей 141, 142 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі та ухвалою суду було відстрочено позивачу сплату судового збору у розмірі 1073,60 гривень, на строк не довше ніж до ухвалення судового рішення у даній справі, з відповідача на користь держави потрібно стягнути 1073,60 гривень судового збору. На підставі викладеного і

Outcome: approved