Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-24 00:00:00

24.11.2022 року до Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшов позов [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , в якому просить суд: стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 32 989,00 грн.; стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача витрати на проведення оцінки майна в розмірі 1 500,00 грн., стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 10 000,00 грн.; стягнути з відповідачів в солідарному порядку на користь позивача судовий збір в сумі 992 грн. 40 коп. В обґрунтування позову зазначено наступне. [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 25.05.2000 року. Співвласниками квартири [ADDRESS] , що на поверх вище її квартири, є відповідачі [PERSON] та [PERSON] 06.10.2022 року квартиру позивача було затоплено. Згідно з актами комісії у складі голови ОСББ, працівника з технічного обслуговування будинку від 07.10.2020 року, 17.10.2022 року, встановлено, що залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , сталося по вині співвласників квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] . В результаті залиття в її квартирі було пошкоджено усю квартиру, окрім ванної кімнати. Затоплено стелю та стіни, пошкоджено підлогу (деформація паркетного покриття та лінолеуму), виникають короткі замикання електропроводки. Унаслідок залиття її квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно з висновком будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням квартири внаслідок залиття, проведеним ТОВ «Брок Сервіс плюс» від 10.11.2022 року, що проводився на її замовлення, вартість матеріальної шкоди, що заподіяна залиттям квартири, з урахуванням фізичного зносу матеріалів становить 32 989,00 грн. За проведення експертизи нею було сплачено 1 500,00 грн. Відповідачі добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажають попри неодноразові звернення позивача. Крім того, неправомірними діями відповідачів їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватися ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Похилий вік та хвилювання з приводу пошкодження майна викликали у неї різке погіршення здоров`я. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду вона оцінює у 10 000,00 грн. Ухвалою судді від 25.11.2022 року позовну заяву залишено без руху. На виконання вимог ухвали суду позивачем 09.12.2022 року усунуто недоліки. Ухвалою судді від 09.12.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду у судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Відповідачі у встановлений законом строк відзив на позовну заяву не подали, в зв`язку з чим суд відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними в ній матеріалами. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи була повідмоелна судом своєчасно та належним чином, до суду надала заяву, в якій просила проводити розгляд цивільної справи без її участі. Зазначила, що позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , повідомлені судом своєчасно та належним чином про дату, час та місце розгляду справи, повторно у судове засідання не з`явилися та не повідомили суд про причини своєї неявки. Оскільки суд не має відомостей про причину неявки відповідачів, повідомлених належним чином, відповідно до вимог ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Позивач не заперечував проти такого вирішення справи. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та оцінивши письмові матеріали справи у їх сукупності, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу, зареєстрованого на Запорізькій Універсально-товарній біржі «Капітал-центр» Н-1953 (реєстраційне посвідчення серії [NUMBER] від 25.05.2000 року) [PERSON] на праві приватної власності належить квартира за адресою: [ADDRESS] (а.с. 12-15). Поверхом вище, над квартирою позивача, розташована квартира [ADDRESS] , яка на праві спільної часткової власності належить відповідачам [PERSON] та [PERSON] . Зазначене підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкту нерухомого майна № 191664831 від 05.12.2019 року (а.с. 22-23). 06.10.2022 року за адресою: [ADDRESS] трапилось залиття, що підтверджується актами про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 07.10.2022 року та 17.10.2022 року (а.с. 16-21). Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт, форма якого встановлена в Додатку 4 до цих Правил (пункт 2.3.6 Правил). У додатку № 4 до цих Правил від 25.08.2005 року № 927/11207 зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємств), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організацій (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по-батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності, характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Згідно з актами про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 07.10.2022 року та 17.10.2022 року, складеними комісією в складі: голови правління ОСББ Кошкалда О.В., працівника з технічного обслуговування будинку [PERSON] , 06.10.2022 року в квартирі [ADDRESS] сталося залиття по вині власників кв. [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , а саме: залито водою стелі, стіни і підлогу усієї квартири, окрім ванної кімнати, почала замикати електромережа у квартирі. Причиною залиття є халатне ставлення власників до стану внутрішньо-квартирного трубопроводу холодного водопостачання, гнила труба була перемотана скотчем. Висновки і рекомендації комісії: ремонтні роботи в квартирі [ADDRESS] , необхідно виконати за рахунок винних в залитті співвласників квартири за адресою: [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] . Відповідачами висновки комісії не спростовані. Відповідно до висновку ТОВ «Брок Сервіс плюс» від 11.11.2022 року будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням квартири внаслідок залиття, вартість матеріальної шкоди, заподіяної власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] складає 32 989 грн. 00 коп. (а.с. 26-44). Вартість проведеного дослідження становить 1 500,00 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 22/011 від 17.11.2022 року (а.с. 24). Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Положеннями статті 319 ЦК України (ч. ч. 1, 2, 4, 5) передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно із ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом Відповідно до ч. 2 ст. 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які б могли порушити права інших осіб. Згідно із пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.08.1992 року № 572 (зі змінами від 24.01.2006 року № 45), власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. При цьому, положеннями ч. 3 ст. 386 ЦК України визначено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України однією із підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодовувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Відповідачами не надано доказів про інші причини залиття квартири, а також відсутності їх вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз відповідачі не заявляли та не надали інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу шкоди, хоча це є їх процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди, та є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Оцінюючі зібрані у справі докази, суд доходить висновку, що відповідачі не спростували належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. З урахуванням наведених доказів суд доходить висновку про задоволення позовних вимог про стягнення матеріальних збитків у повному обсязі в розмірі 32 989,00 грн. - матеріальна шкода, завдана залиттям квартири; 1 500,00 грн. - сплачені позивачем кошти за проведення експертизи. Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з пошкодженням чи знищенням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Позивач обґрунтовуючи моральну шкоду, зазначає, що неправомірними діями відповідачів їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватися ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Похилий вік та хвилювання з приводу пошкодження майна викликали у неї різке погіршення здоров`я. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи. За наявності доведеності факту залиття квартири позивача та спричинення збитків майну внаслідок залиття квартири, що сталося з вини відповідачів, суд вважає доведеним факт спричинення позивачу моральної шкоди. Розмір спричиненої моральної шкоди позивачем оцінено в сумі 10 000,00 грн. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд враховує співмірність розміру заявленої до відшкодування суми сумі завданої матеріальної шкоди, характер порушення відповідачів та ступінь їх вини, час та зусилля позивача, необхідні для відновлення порушеного права, та вважає, що сума відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн., яка заявлена позивачем, буде розумним та справедливим розміром відшкодування. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що пред`явлений позов повністю ґрунтується на вимогах закону, при цьому доведений належними та допустимими доказами у справі, а тому підлягає задоволенню. Згідно з вимогами ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір, який сплатила позивач при зверненні до суду, підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача.

Outcome: approved