Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаною позовною заявою, мотивуючи свої вимоги тим, що постановою Волноваського районного суду Донецької області від 23 червня 2020 року у справі №221/3477/20 [PERSON] визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, яка набрала законної сили 03 липня 2020 року. В ході судового розгляду встановлено, що 02 квітня 2020 року о 17:40 годині на водоймі, яка розташована на землях Стрітенської сільської ради Волноваського району Донецької області, [PERSON] порушив правила рибальства, а саме: ловив рибу у нерестовий період забороненим знаряддям лову поплавковою вудкою у кількості 2 шт. з 2 гачками, кількість виловленої риби: карась сріблястий 1 шт., короп 40 шт., загальною вагою 6 кг, чим порушив ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.14, п. 4.4, п. 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП, спричинивши шкоду навколишньому природному середовищу у розмірі 12 257,00 грн. Зазначає, що відповідно до листа Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області від 09 вересня 2022 року №1-2-9/677/22 Управління не зверталось до суду із позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Вказує, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом питання про відшкодування [PERSON] шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, не вирішено, у зв`язку з чим питання про таке відшкодування підлягає вирішенню у порядку цивільного судочинства. Згідно з проведеного посадовими особами управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання риболовства у Донецькій області розрахунку матеріального збитку до протоколу №002780 [PERSON] неправомірними діями заподіяв шкоду у розмірі 12 257 грн., яка розрахована з урахуванням вимог постанови КМУ №1209 від 21 листопада 2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Звертає увагу, що відповідач, у порушення п. 4.4 Правил любительського і спортивного рибальства, ловив рибу у нерестовий період забороненим знаряддям лову поплавковою вудкою у кількості 2 шт. з 2 гачками. Отже, протиправними діями [PERSON] завдано шкоду навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у розмірі 12 257 грн. і на цей час, шкода, завдана навколишньому середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів у зазначеному розмірі, не відшкодована. На підставі викладеного позивач звертається до суду з цим позовом, в якому просив стягнути з відповідача на користь Хлібодарівської сільської територіальної громади Волноваського району Донецької області шкоду завдану внаслідок незаконного вилову водних живих ресурсів у сумі 12\~257 грн., а також стягнути з відповідача судовий збір у розмірі 2\~481 грн. на користь Донецької обласної прокуратури. Розпорядженням № 1/0/9-22 від 06 березня 2022 року Голови Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальна підсудність судових справ Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області визначена за Ленінським районним судом м. Дніпропетровська. Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 28 березня 2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Представник позивача Волноваської окружної прокуратури у судове засідання не з`явився, на підставі ст. 128 ЦПК України повідомлявся належним чином про день, час та місце розгляду справи, про що свідчить підпис представника у повідомленні про дату слухання (а. с. 44), про причини неявки суд не повідомив та не надав клопотання про відкладення розгляду справи чи розгляд справи без його участі. Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області надіслав до суду заяву, в якій просив задовольнити позов та розглянути справу без участі представника позивача за документами, наявними в матеріалах справи. Відповідач у судове засідання не з`явилися, на підставі ст. ст. 128, 130 ЦПК України повідомлявся належним чином про день, час та місце розгляду справи, також виклик відповідача здійснювався шляхом оприлюднення повідомлення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, однак про причини неявки суд не повідомив та не надав клопотання про відкладення розгляду справи чи розгляд справи без його участі. Представник третьої особи - Хлібодарівської сільської територіальної громади Волноваського району Донецької області у судове засідання не з`явився, хоча повідомлявся належним чином про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомив та не надав клопотання про відкладення розгляду справи чи розгляд справи без його участі. 15 травня 2023 року ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська було вирішено питання про заочний розгляд справи. За таких обставин, суд розглянув справу у відсутності учасників справи за правилами загального позовного провадження з можливістю ухвалення заочного рішення відповідно до ст. 280 ЦПК України, оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзиву не подав. При цьому, представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши письмові матеріали справи, дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов таких висновків. Статтею 263 ЦПК України передбачено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що постановою Волноваського районного суду Донецької області у справі №221/3477/20 від 23 червня 2020 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 340 гривень з конфіскацією сітки ліскової та без конфіскації: карась сріблястий - 1 шт., короп - 40 шт. Вилучені, згідно протоколу про адміністративне правопорушення №002780 від 02.04.2020 року, карась сріблястий 1 шт., короп 40 шт., загальною вагою 6 кг повернуто [PERSON] , а гачки у кількості 2 шт. конфіскувано в дохід держави, також стягнуто з [PERSON] на користь держави судовий збір в сумі 420,40 грн. (а. с. 15-16). Як вбачається зі змісту вищезазначеної постанови суду [PERSON] 02 квітня 2020 року о 17:40 год. на водоймі, яка розташована на землях Стрітенської сільської ради Волноваського району Донецької області, біля с. Стрітенка Волноваського району Донецької області, порушив правила рибальства, а саме: ловив рибу у нерестовий період забороненим знаряддям лову поплавковою вудкою у кількості 2 шт. з 2 гачками, кількість виловленої риби: карась сріблястий - 1 шт., короп - 40 шт., загальною вагою 6 кг, внаслідок чого була завдана шкода у розмірі 12 257 грн., чим порушив ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.14, п. 4.4, п. 4.11 Правил любительського і спортивного рибальства, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Матеріалами справи підтверджено, що згідно відповіді Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області від 08 вересня 2022 року Донецький рибоохоронний патруль не звертався до суду з цивільним позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природнього середовища у сумі 12\~257 грн. (а. с. 22). Відповідно до ст. 3 ЗУ «Про тваринний світ» риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі належать до об`єктів тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону. Статтею 10 ЗУ «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно із ст. 11 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; тощо. Відповідно до ст. 20 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Статтею 27 ЗУ «Про тваринний світ» встановлено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Згідно із ст. 34 ЗУ «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до ст. 59 ЗУ «Про тваринний світ» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, а на території Автономної Республіки Крим - органи виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища і мисливського господарства та полювання у встановленому законом порядку мають право: контролювати додержання встановленого порядку обліку тварин та обліку їх використання; вимагати від фізичних та юридичних осіб усунення порушень законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу; пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу, тощо. Пунктом 4.4 Правил любительського та спортивного рибальства передбачено, що в нерестовий заборонний період любительське рибальство може бути дозволено органами рибоохорони на спеціально визначених ділянках водойм однією поплавковою або донною вудкою із одним гачком і спінінгом з берега. Статтею 63 ЗУ «Про тваринний світ», ч. ч. 4, 5 ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону, в зв`язку з чим підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Крім того, ст. 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Положенням ч. 3 ст. 40 КУпАП передбачено, що питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. За правилами ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із розрахунком матеріальної шкоди до протоколу №002780 загальна сума заподіяної [PERSON] шкоди склала 12 257 грн. (а. с. 17). Статтею ст.\~37\~ЗУ «Про\~рибне господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» передбачено, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Частиною 1 та пунктом «б» частини 2 статті 47 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Отже, водні біоресурси, які були незаконно вилучені з природного середовища [PERSON] , а саме, на водоймі, яка розташована на землях Стрітенської сільської ради Волноваського району Донецької області, біля с. Стрітенка Волноваського району Донецької області, є майном Хлібодарівської сільської територіальної громади Волноваського району Донецької області, на користь якої підлягає відшкодуванню шкода, завдана відповідачем внаслідок порушення законодавства України в галузі охорони використання і відтворення водних біоресурсів. На підставі вищевикладеного, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, з врахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позов першого заступника керівника Волноваської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Донецькій області до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Хлібодарівська сільська територіальна громада Волноваського району Донецької області, про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до положень статті 141 ЦПК України суд покладає на відповідача в повному обсязі сплачений позивачем судовий збір в розмірі 2 481 грн.

Outcome: approved