Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідачки 41 515,26 грн. вартості не облікованого (донарахованого) об`єму природного газу. В обґрунтування\~позовних вимог\~покликається на\~те,\~що між\~позивачем та\~відповідачкою укладено\~типовий договір,\~умови якого\~відповідач порушила,\~а саме\~допустила несанкціонований\~відбір (крадіжку)\~природного газу. Зокрема,\~06.09.2021\~за місцем\~проживання відповідачки\~за адресою\~ [ADDRESS] \~працівниками АТ\~«Львівгаз» в\~присутності відповідачки\~ [PERSON] під\~час перевірки\~газового лічильника\~виявлено ознаки\~несанкціонованого втручання\~в роботу\~ЗВТ \~пошкоджено скло лічильного механізму\~і захисна\~стрічка,\~про що\~складено акт\~про порушення\~на бланку\~009512,\~який підписано споживачем\~без зауважень.\~09.09.2021\~працівниками АТ\~«Львівгаз» виявлено\~несанкціоноване втручання\~ в\~роботу лічильника\~газу «Галус\~G-4»,\~заводський №01036400,\~а саме\~порушено цілісність\~лічильного механізму\~та корпусу.\~Виявлено запаяний\~отвір між\~склом і\~суматором навпроти\~барабану \~1-\~го розряду\~та передавальному\~зубчастому колесі. Наявність сторонніх\~предметів в\~середині ЗВТ:\~виявлено металевий\~стержень діаметром\~приблизно 1\~мм довжиною\~3\~см,\~внаслідок чого\~відповідачу проведено\~додаткове нарахування\~не облікованого\~об`єму природного\~газу в\~розмірі 41\~515,26\~грн. Таку суму просить стягнути з відповідача в примусовому порядку. Позовна заява надійшла до суду 04.11.2022. Ухвалою судді Личаківського районного суду м. Львова від 06.01.2023 відкрито провадження у справі та призначено таку до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання за наявними в ній матеріалами. Визначено сторонам строк для подання відзиву, відповіді на відзив та письмових заперечень. Ухвалою Личаківського\~районного суду\~м.\~Львова від\~16.03.2023\~розгляд справи відкладено на 09.05.2023 о 14.00 год. без проведення судового засідання за наявними в ній матеріалами. Про дату, місце та час розгляду справи відповідач повідомлялась належним чином, відзиву на позовну заяву, або клопотання про розгляд справи у судовому засіданні не подала. Зі згоди позивача та на підставі наявних у справі даних і доказів суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані в ній докази та ухвалюючи рішення у відповідності до вимог ст. 264 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення виходячи з таких підстав. Відповідно до акту про порушення №009512 від 06.05.2021 за адресою [ADDRESS] виявлено пошкодження скло лічильного механізму і захисної стрічки, акт складено з участю споживача [PERSON] , з даним актом остання ознайомлена без застережень (а.с.7). Після чого складено протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу (а.с.8). 09.09.2021\~працівниками АТ\~«Львівгаз» виявлено\~несанкціоноване втручання\~ в\~роботу лічильника\~газу «Галус\~G-4»,\~заводський №01036400,\~а саме\~порушено цілісність\~лічильного механізму\~та корпусу.\~Виявлено запаяний\~отвір між\~склом і\~суматором навпроти\~барабану \~1-\~го розряду\~та передавальному\~зубчастому колесі. Наявність сторонніх предметів в середині ЗВТ: виявлено металевий стержень діаметром приблизно 1 мм довжиною 3 см, внаслідок чого відповідачу проведено додаткове нарахування не облікованого об`єму природного газу. Факт несанкціонованого відбору природного газу також зафіксовано на фотознімках, які долучені до матеріалів справи (а.с.9-27), актом експертизи ЗВТ №783 від 09 вересня 2021 (а.с.9). В подальшому на засіданні комісії відповідно до акту про порушення від 09.09.2021, відповідач [PERSON] була присутньою (а.с.29). В подальшому центральною комісією по розгляду актів про порушення відповідно до вимог Кодексу газорозпридільних систем вказаний акт задоволено, та проведено нарахування вартості не облікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу в розмірі 41 515,26 грн.(а.с.28-38). Отже, питання, які мають бути вирішені в цій справі полягають в тому, чи підтверджується зібраними доказами факт крадіжки газу, чи є відповідач відповідальною за таку крадіжку та чи є розмір шкоди обґрунтований. Кодекс ГРС, затверджений 30 вересня 2015 року постановою № 2494 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, визначає взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем. Відповідно до положень зазначеного Кодексу (тут і надалі в редакції, чинній на момент виявлення порушення) несанкціонований газопровід - самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу); Несанкціонований споживач - фізична, юридична особа або фізична особа - підприємець, яка без укладання договору розподілу природного газу з оператором газорозподільної системи або на об`єкті, який не підключений до ГРМ в установленому порядку, здійснює несанкціонований відбір природного газу; Несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу. В свою чергу, приховані заходи - це несанкціоновані заходи, здійснені споживачем чи іншою особою, внаслідок яких здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу, які неможливо виявити без використання спеціальних технічних засобів, проведення земельних робіт, демонтажу будівельних конструкцій чи оздоблювальних матеріалів, часткового чи повного демонтажу ЗВТ або дактилоскопічної експертизи чи перевірки метрологічних характеристик ЗВТ. Згідно з пунктом 4 глави 2 розділу I Кодексу ГРС оператор ГРМ має право безперешкодного та безкоштовного доступу до земельних ділянок всіх форм власності, на яких розташована газорозподільна система, для виконання своїх функцій та обов`язків, передбачених законодавством. Відповідно до п.1 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу; 2) несанкціоноване відновлення газоспоживання; 3) несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу); 4) несанкціоноване підключення газових приладів на об`єкті споживача, який обліковується за нормами споживання; 5) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок якого перевищується діапазон обчислення вузла обліку (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення вузла обліку); 6) використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу. Згідно з підпунктом 6 пункту 7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність несанкціонованого газопроводу. Порядок оформлення акта про порушення регламентовано главою 5 розділу ХІ Кодексу ГРС. На думку суду, вказаний акт оформлений у відповідності до вказаних вимог. Зокрема, у такому зазначено суть порушення - наявність несанкціонованого газопроводу, акт складено у присутності відповідача, яка підписала його та зазначила про відсутність у неї зауважень. Відповідно до п.5 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС під час виявлення порушення позивач здійснював фото- та відеозйомку, про які суд зазначав вище і які дослідив безпосередньо. Відповідача повідомлено про необхідність бути присутньою на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення. Надалі, відповідача повідомлено про дату, місце і час засідання комісії та скеровано акт про порушення. Відповідно до ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими. За змістом частини першої та другої статті 13 ЦК України, цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України). Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частин третя статті 13 ЦПК України). Згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Іншими словами, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Отже, сторона самостійно повинна довести обставини, на які вона покликається як на підставу своїх вимог чи заперечень і саме така сторона повинна нести ризик настання наслідків, пов`язаних із не наданням доказів. Разом з тим, жодних доказів, які б спростовували факти несанкціонованого відбору природного газу (крадіжки газу) відповідачкою до суду не надано. Виходячи з встановлених судом обставин, після виявлення несанкціонованого відбору природного газу, яке здійснено шляхом прихованих заходів, позивач правомірно розрахував об`єм необлікованого природного газу за період, який не перевищував двох років з моменту виявлення правопорушення. При цьому, вказаний розрахунок проведено за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу та з урахуванням газових приладів, про які зазначено у відповідному акті Акті, а також з урахуванням опалювальної площі та кількості проживаючих осіб (а.с.35-38). Свого розрахунку об`єму необлікованого природного газу сторона відповідача не надала та крім цього, не надала доказів на спростування розрахунку, наданого позивачем. Тому, повертаючись до своїх висновків про змагальність цивільного судочинства, суд не буде самостійно спростовувати поданий позивачем розрахунок, приймає його як належний доказ та у підсумку, визнає позов обґрунтованим і ухвалює рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі. Серед багатьох інших, висновки аналогічного змісту висловлені Верховним Судом під час розгляду справи 303/7792/16 (постанова від 17.06.2020) та у справі № 310/823/19 (постанова від 09.02.2021). В силу вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 2481 гривень, сплата якого підтверджується відповідною квитанцією (а.с.5) На підставі наведеного та

Outcome: approved