Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

1. Описова частина. Короткий зміст позовних вимог. У липні 2022 року [PERSON] (надалі за текстом «Позивач»), звернулася до суду з даною позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] (далі «Відповідач 2»), третя особа Білоцерківський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) (далі «третя особа»), про встановлення факту батьківства. В обґрунтування заявлених вимог Позивач посилається на наступні обставини. [INFO] у віці 55 років помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 24.03.2022 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №754. Починаючи із серпня 2009 року і по день смерті [PERSON] . Позивач проживала разом із ним без реєстрації шлюбу за адресою: [ADDRESS] , були пов`язані спільним побутом і мали взаємні права та обов`язки як чоловік та дружина. На час спільного проживання ані Позивач, ані [PERSON] не перебували у іншому шлюбі. [PERSON] розірвав шлюб із першою дружиною, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданим 29.07.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис №574. 27.11.2012 року, під час спільного проживання, у Позивача та [PERSON] народилася донька [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 18.12.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис №2298. Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України №00036153080 від 14.07.2022 року відомості про батька [PERSON] записані відповідно до ч.1 ст.135 СК України. З моменту народження [PERSON] її біологічний батько [PERSON] визнавав її своєю дитиною, піклувався про неї , активно брав участь у вихованні та матеріально утримував. З огляду на викладене Позивач, із посиланням на ст.ст. 128, 130, 135 СК України, просив: встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] є батьком дитини [PERSON] , [INFO] ; зобов`язати третю особу внести зміни до актового запису №2298 від 18.12.2012 року, де у графі батько зазначити [PERSON] , дата народження [INFO] , українець, громадянин України. Історія справи. Заяви та клопотання, позиції учасників справи. 12.09.2022 року ухвалою суду відкрито провадження у даній справі, постановлено провести її розгляд за правилами загального позовного провадження (а.с. 26). 11.10.2022 року до канцелярії суду третьою особою подано заяву про розгляд даної справи без участі їх представника. До заяви третьою особою додано копію актового запису про народження [PERSON] та повний витяг з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00037092021 від 06.10.2022 року (а.с. 32, 33, 34-36). 12.10.2022 року до канцелярії суду [PERSON] подано клопотання, у якому остання просила відкласти розгляд справи через поганий стан здоров`я її матері відповідача [PERSON] (а.с. 37). 12.10.2022 року підготовче судове засідання відкладено через неявку відповідача [PERSON] (а.с. 39). 01.11.2022 року до канцелярії суду [PERSON] подано клопотання, у якому остання повідомила, що її матір відповідач [PERSON] померла [INFO] (а.с. 44). 02.11.2022 року у підготовчому судовому засіданні Позивач звернулася до суду із клопотанням про заміну відповідача у даній справі замість померлої [PERSON] на її доньку, сестру померлого [PERSON] [PERSON] (а.с. 48). 02.11.2022 року у підготовче судове засідання Відповідач 2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи вважається повідомленим належним чином, про причини неявки не повідомив, відзиву, заяв, клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило (а.с. 67). 02.11.2022 року у підготовче судове засідання представник третьої особи не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 56). 02.11.2022 року ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, у даній справі померлого відповідача [PERSON] замінено на [PERSON] (далі «Відповідач 1»). 24.11.2022 року до канцелярії суду третя особа подала клопотання про розгляд даної справи без участі її представника (а.с. 59). 29.11.2022 року до канцелярії суду Відповідачем 2 подано заяву про визнання позову. У заяві Відповідач 2 просив задовольнити позовні вимоги [PERSON] у повному обсязі, здійснювати розгляд справи без його участі (а.с. 58). 29.11.2022 року у підготовчому судовому засіданні Позивачем заявлено клопотання про призначення посмертної судово-молекулярної експертизи. 29.11.2022 року у підготовчому судовому засіданні Відповідач [PERSON] підтримав свою заяву про визнання позову, не заперечував проти задоволення клопотання Позивача про призначення посмертної судово-молекулярної експертизи. 29.11.2022 року у підготовче судове засідання Відповідач [PERSON] не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила, відзиву, заяв, клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило (а.с. 68). 29.11.2022 року у підготовче судове засідання представник третьої особи не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 57). 29.11.2022 року ухвалою суду у справі призначено посмертну судову молекулярну-генетичну експертизу, на час проведення експертизи провадження по справі зупинено (а.с. 63-64). 01.02.2023 року до канцелярії суду засобами поштового зв`язку надійшло клопотання експерта від 06.01.2023 року №СЕ-19/111-23/279-БД разом із супровідним листом Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України №19/111/10/962 від 06.01.2023 року про його направлення (а.с. 72, 73). 23.02.2023 року до канцелярії суду засобами поштового зв`язку надійшов лист КЗ КОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи» від 15.02.2023 року №175/2023 про направлення судовому експерту зразку біологічного матеріалу трупа [PERSON] (а.с. 80). 10.04.2023 року до канцелярії суду засобами поштового зв`язку надійшов висновок експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Карини Тронько від 21.03.2023 року №СЕ-19/111-23/279-БД (а.с. 84-92). 11.04.2023 року ухвалою суду поновлено провадження у даній справі, призначено її розгляд на 03.05.2023 року (а.с. 96). 03.05.2023 року у підготовчому судовому засіданні Позивач та її представник позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Надали пояснення аналогічні за змістом позовній заяві. 03.05.2023 року у підготовчому судовому засіданні Відповідач [PERSON] звернулася до суду із заявою, у якій зазначила що визнає вимоги у повному обсязі, просить їх задовольнити (а.с. 102). 03.05.2023 року у підготовче судове засідання [PERSON] не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 03.05.2023 року у підготовче судове засідання представник третьої особи не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 98). 02.03.2023 року до канцелярії суду третьою особою подано клопотання про розгляд даної справи без їхнього представника (а.с. 100). Фактичні обставини справи, встановлені судом. Судом встановлені наступні обставини та зміст спірних правовідносин. [INFO] у віці 55 років помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 24.03.2022 року Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №754 (а.с. 13). Починаючи із серпня 2009 року і по день смерті [PERSON] . Позивач проживала разом із ним без реєстрації шлюбу за адресою: [ADDRESS] , були пов`язані спільним побутом і мали взаємні права та обов`язки як чоловік та дружина. На час спільного проживання ані Позивач, ані [PERSON] не перебували у іншому шлюбі. [PERSON] розірвав шлюб із першою дружиною, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданим 29.07.2010 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис №574 (а.с. 12). [INFO] , під час спільного проживання, у Позивача та [PERSON] народилася донька [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 18.12.2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис №2298 (а.с. 6). Відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України №00036153080 від 14.07.2022 року, копії актового запису про народження [PERSON] та повного витягу з державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00037092021 від 06.10.2022 року відомості про батька [PERSON] записані відповідно до ч.1 ст.135 СК України (а.с. 7, 33, 34-36). Згідно з висновком експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Карини Тронько від 21.03.2023 року №СЕ-19/111-23/279-БД [PERSON] може бути біологічним батьком [PERSON] , ймовірність даної події складає 99,99993702% (а.с. 87, зворот). Відповідачами у справі позовні вимоги [PERSON] визнано у повному обсязі. 2. Мотивувальна частина. Вирішуючи дану справу суд керується наступними нормами процесуального та матеріального права України. Розглядаючи дану цивільну справу суд керується наступними нормами права. Відповідно до статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. У статті 125 СК України передбачено, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно з ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (допустимість доказів). У відповідності до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. У свою чергу, ст. 80 ЦПК України передбачає, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За правилами ч.ч.1-5 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Реалізація принципу змагальності сторін в процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. У частині 3 статті 2 ЦПК України однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 12 цього Кодексу. Відповідно до частин третьої-четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц. За своєю суттю встановлення факту родинних відносин можливе у разі, якщо особа, яка дійсно перебуває у родинних відносинах з іншою особою, не може цього довести через певні перешкоди. Як зазначив Верховний Суд у постанові від 17.12.2021 року у справі №683/1732/17, доказова цінність такого тесту ДНК переважає будь-який інший доказ на підтвердження або оспорення кровного споріднення та має вирішальне значення у вирішенні спору цієї категорії. Висновки суду. Проведеною у справі судовою молекулярно-генетичною експертизою встановлено, що [PERSON] може бути біологічним батьком [PERSON] , ймовірність даної події складає 99,99993702%. Указаний висновок судового експерта відповідає іншим обставинам, встановленим судом у даній справі. На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги [PERSON] про встановлення факту батьківства [PERSON] стосовно [PERSON] підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved