Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулося до Баришівського районного суду Київської області з позовом до відповідача про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 35\~391 грн. 94 коп. ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» свої позовні вимоги мотивує тим, що за адресою відповідача: [ADDRESS] , 20.02.2022 зафіксовано факт порушення ПРРЕЕ. У результаті даного порушення відповідачу було нараховано суму вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 35 391 грн. 94 коп. Враховуючи те, що відповідач добровільне не здійснив погашення наявної заборгованості, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» звернулось до суду. 22.02.2023 надійшла відповідь на запит суду від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в м. Києві та Київській області та підтверджено місце реєстрації відповідача за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 27.02.2023 відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження. 17.04.2023 та 10.05.2023 представник позивача надав суду заяви та просив суд слухати справу без участі його представника. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції та публікації оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає до задоволення виходячи з наступного. Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з розподілення електричної енергії на території Київської області. Згідно рішення загальних зборів акціонерів ПрАТ «Київобленерго» від 21.08.2020 року прийнято рішення щодо зміни найменування Товариства на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». 03 вересня 2020 року було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 02.02.2022 уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» під час проведення контрольного огляду (акт контрольного огляду № Ц22/005025 від 03.07.2022 року) об`єкту відповідача за адресою: [ADDRESS] виявлено порушення пп. 2.3.1.-2.3.4.,5.5.5. ПРРЕЕ що відповідає п. 8.4.2. ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки електромережі ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано проводом 2.5 мм2 від вводу до будинкових струмоприймачів. Відповідно до п. 8.2.5. Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. На підставі виявленого порушення Правил під час проведення контрольного огляду уповноваженими працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» щодо об`єкту відповідача було складено Акт про порушення № К047168 від 03.07.2022. Акт про порушенням ПРРЕЕ № К047168 від 03.07.2022 було складено у присутності споживача [PERSON] . [PERSON] . Акт порушення підписав, зауважень до складеного Акту не висунув. Відповідно до наявної копії Акту в матеріалах справи [PERSON] зазначив, що: «ознайомився, зауваження відсутні. В доповнення до акту прошу врахувати що у зв`язку обмеженістю у фінансах та 2 групою інвалідністю моєї супруги постійно витрачаю кошти на ліки». Згідно п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Листом № 04/530/7316 від 28.07.2022 року Відповідача було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення на 29.08.2022 року. Листа відправлено поштовим відправленням № 06 000 194 765 18. 29.08.2022 року комісією з розгляду Актів про порушення прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 053. Рішення комісії: Акт про порушення № К047168 від 03.07.2022 підлягає до розрахунку згідно п. 8.4.13 Правил за період 181 днів з 04.01.2022 по 03.07.2022. Відповідно до розрахунку до Акту про порушення К047168 сума необлікованої електроенергії за період 181 днів з 04.01.2022 по 03.07.2022 становить 35 391 грн. 94 коп. з врахуванням ПДВ. Листом № 04/530/9457 від 21.09.2022 року [PERSON] було направлено протокол комісії з розгляду Актів про порушення № 053 від 29.08.2022 року, розрахунок до акту про порушення № № К047168 від 03.07.2022 року, рахунок до акту про порушення № К047168 від 03.07.2022 року. Відповідно до списку згрупованих поштових відправлень № 22/09/22 від 22.09.2022 (п. 17) на адресу Відповідача було відправлено лист поштовим відправленням № 06 000 206 955 76. Жодних заперечень щодо порядку та розміру необлікованої електроенергії Відповідачем не надано, рішення про проведення розрахунку обсягу та вартості облікованої електроенергії оформлене Протоколом № 053 від 29.08.2022 року не оскаржено. Станом на день подання позову до суду від відповідача не надходило доказів щодо оплати заявленої до стягнення суми. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільний процесуальний кодекс України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Цивільний процесуальний кодекс України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільний процесуальний кодекс України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 Цивільний процесуальний кодекс України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ст. 77 Цивільний процесуальний кодекс України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 78 Цивільний процесуальний кодекс України, суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 79 Цивільний процесуальний кодекс України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 Цивільний процесуальний кодекс України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 89 Цивільний процесуальний кодекс України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до статті 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачем комунальних послуг є фізична особа, яка отримує житлово-комунальну послугу. Згідно з ч.1, 2 ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах. Учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Тобто у разі, коли жиле приміщення належить особі на праві приватної власності, то учасником правовідносин з приводу надання житлово-комунальних послуг щодо такого приміщення є саме ця особа (ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом, а у разі несвоєчасного здійснення платежів за житлово-комунальні послуги сплачувати пеню у встановлених законом чи договором розмірах. Згідно ст. 322 Цивільний кодекс України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Таким чином, оскільки, відповідач, як споживач винний в порушенні Правил роздрібного ринку електричної енергії, у зв`язку з чим має заборгованість перед позивачем по сплаті за використану електроенергію, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та на підставі наведених положень цивільного законодавства підлягає задоволенню. Статтею 141 Цивільний процесуальний кодекс України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судом встановлено, що при подачі позовної заяви до суду, позивачем згідно платіжного доручення сплачено судовий збір в сумі 2 684,00 грн. Так як суд задовольняє позов повністю, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в повному розмірі.

Outcome: approved