Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~У зв`язку з тим, що на власній присадибній ділянці за місцем свого проживання у [ADDRESS] він утримує бджолину пасіку, яка містить 40 бджолосімей, 24 квітня 2019 року ТОВ "Акріс Агро" здійснило висівання обробленого пестицидами зерна кукурудзи на суміжних полях з землями с.Милостів, та без попереджувальних заходів, дані роботи здійснювалися ТОВ "Акріс Агро" під час періоду масового льоту бджіл на медоносні рослини та всупереч вимогам Закону України "Про бджільництво" та Закону України "Про пестициди і агрохімікати", внаслідок таких протиправних дій ТОВ "Акріс Агро" загинули 40 бджолосімей з його пасіки (75-80% льотної бджоли в сім`ях), позивач звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду, завдану загибеллю бджіл в сумі 360481,22 грн., моральну шкоду, завдану загибеллю бджіл в сумі 70000 грн., витрати на проведення експертного дослідження в сумі 5760,00 грн., витрати на здійснення перекладу в сумі 350,00 грн. та понесені судові витрати в сумі 5760,00 грн. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав з мотивів, зазначених у позовній заяві, пояснив, що є пасічником у четвертому поколінні, очолює Спілку пасічників Рівненського району і майже сорок років утримує пасіку. До настання вказаного випадку його пасіка була отруєна лише один раз і тоді колгосп відшкодував завдані збитки. З 2015 року близько 200 га землі в с.Милостів почало орендувати ТОВ "Акріс Агро" і тоді почали виникати щорічні проблеми в зв`язку з порушенням вказаним товариством вимог Закону України "Про бджільництво", Закону України "Про пестициди та агрохімікати", Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища". Так, у 2015 році внаслідок неправильного використання пестицидів були пошкоджені дерева, у 2017 році після висівання обробленої сої були випадки отруєнь, але якимось чином збитки були відшкодовані, а у 2019 році відбулася загибель бджіл по Рівненському району. За фактами масової загибелі бджіл були відкриті кримінальні провадження, однак вони закривалися, постанови про закриття кримінальних проваджень оскаржувалися і скасовувалися слідчими суддями, однак в кінцевому результаті кримінальні провадження все ж таки закривалися за сплином строків притягнення до кримінальної відповідальності. Керівництво ТОВ "Акріс Агро" не визнає своєї вини і відмовляється відшкодовувати завдані збитки, тому він був змушений звертатися в різні інстанції - як до Рівненської обласної ради, так і до органів Держпродспоживслужби, однак такі звернення не дали результатів, а тому він був змушений звернутися до суду із вказаним позовом. \~ \~ \~ \~Позивач також пояснив, що 24 квітня 2019 року ТОВ "Акріс Агро" висівало протруєне насіння кукурудзи прецизійними пневматичними сівалками і в повітря піднімався пестицидний пил, який з вітром переносився на сади, дикоростучі дерева, кущі, квіти. Відповідач мав би за три дні повідомити населення і пасічників про внесення пестицидів, однак цього не зробив. Бджоли збирали пилок і перенесли отруту до вуликів, внаслідок чого вранці він побачив купи мертвих бджіл. Створеною комісією були відібрані зразки отруєних бджіл, насіння кукурудзи і ґрунту та відправлені для проведення експертизи до ДП "Науковий центр превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І.Медведя Міністерства охорони здоров`я України" і за результатами випробувань був знайдений у відібраних зразках інсектицид клотіанідин, який є токсичним для бджіл. Він здійснив уточнений обрахунок завданих збитків відповідно до затвердженої методики, оскільки вартість медопродукції на момент загибелі бджіл була одна, а коли подавався позов, вартість продукції змінилася, тому обрахована ним сума збитків на час подачі позову до суду становить 360481,22 грн. Крім того, внаслідок протиправних дій відповідача йому була завдана і моральна шкода, оскільки пасіка - це його життя, його робота та надбавка до пенсії. Утримання та відновлення пасіки є трудомістким процесом і потребує затрат часу і зусиль, тому кожного разу коли він відвідує пасіку, боїться побачити те, що бачив у 2019 році. Зважаючи на це просить позов задоволити в повному обсязі і стягнути з відповідача понесені ним судові витрати. \~ \~ \~ \~Представник відповідача ТОВ "Акріс Агро", адвокат Лук`янчук С.М., в судовому засіданні позов не визнав з мотивів, зазначених у поданому ним відзиві на позовну заяву, зазначив, що представники ТОВ "Акріс Агро" не були присутніми при відборі зразків бджіл, насіння і ґрунту, хоча обов`язково при цьому має бути присутній представник господарства (агроном). Крім того, незрозуміло чи та земельна ділянка, на якій відбиралися зразки ґрунту, перебуває у оренді ТОВ "Акріс Агро" чи в іншого орендаря, оскільки у актах відбору не вказано кадастровий номер земельної ділянки, на якій вони відбиралися. Зазначив, що товариство зобов`язане повідомляти про обробку саме медоносних рослин, а при висіванні насіння такого обов`язку не передбачено. Вказував, що позивачем не доведено належними доказами наявність причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача і заподіянням шкоди. До матеріалів справи долучено докази того, що кримінальне провадження, яке було внесено до ЄРДР за фактом загибелі бджіл, закрито, оскільки доказів вини ТОВ "Акріс-Агро" у такій загибелі не встановлено. Крім того, вказував на ту обставину, що позивачем не доведено, що станом на квітень 2019 року його пасіка налічувала 40 бджолосімей. Також зазначив, що комісія, яка досліджувала постраждалу від отруєння пестицидами бджолопасіку, не була правомочною, оскільки склад такої комісії мав бути іншим і повинен був відповідати вимогам Інструкції з профілактики отруєння бджіл пестицидами від 14.06.1989 року. Виходячи із цього вважає позов безпідставним і необґрунтованим, а тому просить відмовити у його задоволенні. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив, що позивач [PERSON] на власній присадибній земельній ділянці, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] утримує бджолину пасіку у кількості 40 бджолосімей, яку він зареєстрував у встановленому законом порядку, про що свідчить його заява до Дядьковицької сільської ради від 23 лютого 2016 року. На вказаній заяві зроблена відмітка Дядьковицької сільської ради про реєстрацію за [PERSON] 40 бджолосімей в погосподарській книзі № 10, особовий рахунок № [NUMBER] . \~ \~ \~ \~Як вбачається із копії ветеринарно-санітарного паспорта пасіки № [NUMBER] , зокрема із записів за 22.03.2016 року пасіка розміщена відповідно до вимог ветеринарно-санітарних правил, ветеринарно-санітарний стан пасіки задовільний, пасіка благополучна по інфекційний захворюваннях. Як вбачається із запису від 02.05.2016 року, було проведено лабораторне дослідження бджіл і хвороб у бджіл не виявлено. \~ \~ \~ \~24 квітня 2019 року [PERSON] було виявлено масову загибель бджіл на пасіці, про що він повідомив Рівненське РВП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області і за його заявою були внесені відомості про кримінальне правопорушення в ЄРДР за № 12019180180000544 від 26.04.2019 року, про що свідчить копія витягу з ЄРДР та лист заступника начальника СВ Рівненського РВП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області № Л-88/201/15-2019 від 07.06.2019 року (а.с.24, 25). \~ \~ \~ \~Згідно акту відбору від 26 квітня 2019 року (а.с.41) вбачається, що комісією у складі начальника відділу контролю за обігом ЗЗР Головного управління Держпродспоживслужби в Рівненській області Процюк В.В., начальника відділу державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Рівненського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Рівненській області Янків А.В., завідувача протиепізоотичного відділу Рівненської районної державної лікарні ветеринарної медицини Гавриш Д.В., старшого інспектора Дядьковицької сільської ради Мосійчук М.В., в присутності власника пасіки [PERSON] , було проведено відбір 2 проб для проведення лабораторних досліджень з метою виявлення причини загибелі бджіл, а саме: загиблі бджоли та бджоли з клінічними ознаками отруєння з бджолопасіки [PERSON] ; ґрунт з посівним матеріалом (з поля, що знаходиться у північно-східному напрямку від пасіки на відстані 40-50 метрів). \~ \~ \~ \~У листі Дядьковицької сільської ради № 15 від 05 червня 2019 року (а.с.40) вказано, що поблизу господарства, що перебуває у власності [PERSON] розташовані земельні частки (паї), право оренди на які зареєстровано за агроформуванням ТОВ "Акріс Агро". Площа масиву № 2, відповідно до проекту організації території масивів Дядьковицької сільської ради Рівненського району Рівненської області становить 231,90 га. Крім того, зазначено, що реєстрація договорів оренди земельних ділянок згідно правовстановлюючих документів проводиться Центром надання адміністративних послуг та цими даними сільська рада не володіє. \~ \~ \~ \~На підставі договору № 1188 на виконання науково-дослідної роботи від 02 травня 2019 року (а.с.44) та договору № 1244 на виконання науково-дослідної роботи від 08 травня 2019 року (а.с.47), що були укладені між ДП "Науковий центр превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки імені академіка Л.І.Медведя Міністерства охорони здоров`я України" та [PERSON] були проведені роботи випробування зразка насіннєвого матеріалу (кукурудза) щодо визначення вмісту діючої речовини імідаклоприду та випробування зразка біоматеріалу (бджоли) щодо визначення вмісту імідаклоприду згідно з програмою. Як вбачається із протоколу випробувань № 3/8-А-1675-82 від 13 травня 2019 року в біоматеріалі (бджолах) знайдено клотіанідин в кількості 0,0025 мг/кг при похибці 0,0002 мг/кг (а.с.50). Із протоколу випробувань № 3/8-А-1675-76 від 13 травня 2019 року (а.с.51) вбачається, що в насіннєвому матеріалі кукурудзи знайдено клотіанідин в кількості 818,2 мг/кг при похибці 5,1 мг/кг; металаксил в кількості 0,45 мг/кг при похибці 0,17 мг/кг; протіоконазол-дестіо в кількості 5,4 мг/кг при похибці 1,7 мг/кг. Крім того, в ґрунті знайдено клотіанідин в кількості 1,1 мг/кг при похибці 0,2 мг/кг; металаксил в кількості 0,44 мг/кг при похибці 0,01 мг/кг; протіоконазол-дестіо в кількості 0,075 мг/кг при похибці 0,002 мг/кг. \~ \~ \~ \~У тлумаченні до протоколу випробувань № 3/8-А-1675-82 від 13 травня 2019 року (а.с.52) вказано, що за результатами проведених досліджень у біоматеріалі (підморі бджіл) виявлено залишок клотіанідину на рівні 0,0025 мг/кг. Виявлений у підморі бджіл інсектицид клотіанідин є токсичним для бджіл. Таким чином, враховуючи комплексний, контактний та оральний шлях дії клотіанідину є підстави вважати, що причиною загибелі бджіл є вказаний пестицид. \~ \~ \~ \~11 травня 2019 року комісією у складі начальника відділу державного нагляду за дотриманням санітарного законодавства Рівненського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Рівненській області Янків А.В., завідувача протиепізоотичного відділу Рівненської районної державної лікарні ветеринарної медицини Гавриш Д.В., старшого інспектора Дядьковицької сільської ради Мосійчук М.В. та власника бджолопасіки [PERSON] було проведено дослідження постраждалої від отруєння пестицидами бджолопасіки та вирахувано економічну оцінку збитків від отруєння бджіл про що складено відповідний акт. \~ \~ \~ \~Як вбачається із вищевказаного акту, 24 квітня 2019 року власник пасіки [PERSON] помітив, що на масиві земельних паїв, котрий межує із його присадибною ділянкою і орендується товариством "Акріс Агро", з другої половини дня почали працювати 2 сільськогосподарських агрегати в складі одного трактора і двох причепних сівалок кожен і засівати цей масив насінням кукурудзи яскраво оранжевого кольору. Робота цих агрегатів (тобто висівання насіння кукурудзи) проводилась в межах санітарно-захисної 300-метрової зони навколо с.Милостів, зокрема і на відстані 5 пог.м від огорожі його садиби та 10 пог.м від його пасіки. Під час роботи цих агрегатів стояла суха і вітряна погода, вітер дув зі східного напрямку. За кожним із цих агрегатів піднімався потужний шлейф пилу на висоту до 10 м та довжиною до 500 м. Пил осідав на квітучі сади, кущі та дикорослі рослини, на прилеглий до масиву квітучий луг. 25 квітня 2019 року зранку на пасіці [PERSON] була виявлена масова загибель бджіл. 26 квітня 2019 року комісія провела відбір про для проведення лабораторних досліджень з метою виявлення причин загибелі бджіл. Зокрема були відібрані зразки загиблих бджіл та бджоли з клінічними ознаками отруєння і ґрунт з посівним матеріалом з поля, що знаходився в північно-східному напрямку від пасіки [PERSON] та межує з пасікою. Відбір посівного матеріалу та ґрунту проводився в 300-метровій санітарно-захисній зоні села Милостів методом "конверта" на відстані 20-70 пог.м від земельної ділянки [PERSON] . Проби загиблих бджіл, насіння та ґрунту були зібрані в герметично закриті пластикові контейнери, відмічені відповідними написами і поміщені в спецпакет Держпродспоживслужби, який був опломбований згідно методики. Спецпакет був переданий власнику пасіки [PERSON] для відправки на дослідження в лабораторію Державного підприємства "Науковий центр превентивної токсикології, харчової та хімічної безпеки ім.акад.Медведя МОЗ України" в м. Києві. Станом на 26 квітня 2019 року стаціонарна пасіка [PERSON] за адресою: [ADDRESS] складається із 40 (сорока) бджолосімей. При попередньому огляді бджолосімей 26 квітня 2019 року було встановлено, що льотна (робоча) бджола на пасіці загинула в межах 70-80%. Крім того, у вказаному акті здійснено розрахунок матеріального збитку від отруєння бджіл на суму 90212,50 грн. (а.с.31-37). \~ \~ \~ \~Згідно уточненого розрахунку матеріального збитку до акту від 11 травня 2019 року, зробленого на підставі листа ТУ статистики в Рівненській області від 11.06.2021 року № 101079/3, виконаного [PERSON] , загальна сума матеріального збитку становить 360481,22 грн. (а.с.38). \~ \~ \~ \~Як вбачається зі Звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 001319 п.м./19 від 06 червня 2019 року виконаного Рівненською регіональною державною лабораторією Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, було досліджено підмор бджіл від клінічно здорових тварин з метою підтвердження епізоотичного благополуччя і в результаті досліджень хвороб не виявлено. Крім того, як вбачається зі Звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 001311 п.м./19 від 11 червня 2019 року виконаного Рівненською регіональною державною лабораторією Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, було досліджено розплід бджіл що надійшов планово від клінічно здорових тварин з метою підтвердження епізоотичного благополуччя і в результаті досліджень хвороб не виявлено (а.с.54,55). \~ \~ \~ \~Статтею 38 Закону України "Про бджільництво" передбачено, що відповідальність за порушення законодавства в галузі бджільництва несуть особи, винні у неповідомленні (приховуванні) або наданні неправдивої інформації про виникнення загрози бджолам при застосуванні засобів захисту рослин. Відповідно до ст.39 Закону України "Про бджільництво", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про бджільництво, відшкодовується в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до чч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України). Матеріалами справи підтверджується факт того, що позивачу завдано збитків внаслідок загибелі бджіл. Однак йому належить довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а шкода, яка завдана особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Також позивач несе тягар доведення перед судом розміру завданої шкоди, зокрема зменшення або знищення майна, яке належить йому на праві власності. Відповідно до ч.3 ст.12, ч.ч.1, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Проте із досліджених матеріалів справи суд прийшов до висновку, що позивач [PERSON] не надав суду достатніх доказів, які б підтвердили, що саме неправомірними діями відповідача ТОВ "Акріс Агро" було порушено право позивача та наявність причинного зв`язку між неправомірними діями відповідача та загибеллю бджіл, внаслідок чого, як стверджує позивач, йому було заподіяно майнову та моральну шкоду. За змістом ст.37 Закону України "Про бджільництво" фізичні особи та юридичні особи, які застосовують засоби для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблювальних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступень і строк токсичності препарату. Аналогічні вимоги містяться у п.7.1.2. Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини від 30.01.2001 року № 9. Отже, згідно наведених норм права, повідомляти пасічників про застосування засобів захисту рослин повинні фізичні та юридичні особи тільки тоді, коли вони обробляють ними медоносні рослини у разі наявності зареєстрованих у встановленому законом порядку пасік. Кукурудза не є медоносною рослиною, окрім цього вона не оброблялась відповідачем, а тільки проводився її посів, а тому ТОВ "Акріс Агро" не повинен був повідомляти пасічників про посів кукурудзи. Належних та допустимих доказів щодо механізму потрапляння в організм загиблих бджіл із пасіки позивача інсектициду клотіанідину матеріали справи не містять, а вказаний позивачем у позовній заяві механізм потрапляння в організм загиблих бджіл через проведення робіт відповідачем з посіву протруєної кукурудзи 24 квітня 2019 року при сильному пориві вітру, що призвело до виникнення пестицидного пилу, ґрунтується на припущеннях, що забороняється частиною 6 статті 81 ЦПК України. Одночасно слід зауважити, що матеріали справи не містять і жодних доказів того, що земельні ділянки, що знаходяться поблизу господарства [PERSON] дійсно перебувають у оренді ТОВ "Акріс Агро". Так, у акті відбору від 26 квітня 2019 року вказано, що ґрунт відбирався з поля, що знаходиться у північно-східному напрямку від пасіки [PERSON] на відстані 40-50 м, а в акті від 11 травня 2019 року вказано, що грунт відбирався в 300-метровій санітарно-захисній зоні с.Милостів методом "конверта" на відстані 20-70 пог.м від земельної ділянки [PERSON] . Попри це у жодному із актів немає посилання на кадастровий номер земельної ділянки, на якій проводився відбір зразків ґрунту. Також матеріали справи не містять і самих договорів оренди, або ж інших доказів на підтвердження цього, а тому і неможливо достеменно встановити, що така земельна ділянка перебуває у оренді ТОВ "Акріс-Агро". Відповідно до ст.17 Закону України "Про Бджільництво" облік бджолиних сімей та їх продуктивності ведеться за результатами осінніх і весняних перевірок у встановленому порядку. Так, до позовної заяви позивачем додано ветеринарно-санітарний паспорт пасіки № 136 від 28.03.2016 року, в якому вказано характеристики пасіки - "пасіка налічує 40 бджолосімей". Згідно акту від 11 травня 2019 року комісією було проведено дослідження постраждалої від отруєння пестицидами бджолопасіки та встановлено, що станом на 26.04.2019 року стаціонарна пасіка [PERSON] за адресою [ADDRESS] складається із 40 (сорока) бджолосімей, при попередньому огляді бджолосімей було виявлено, що льотна (робоча) бджола на пасіці загинула в межах 70-80%. Проте, згідно даних вищевказаного ветеринарно-санітарного паспорту пасіки 21.06.2019 року позивачем було перереєстровано пасіку в Рівненській районній державній лікарні ветеринарної медицини. Згідно акту від 21.06.2019 року на пасіці [PERSON] налічується 40 вуликів, в яких розміщено 40 бджолосімей. При цьому не було зазначено, чи це бджоли, які залишилися живими після масового отруєння, чи це повністю нова пасіка, придбана [PERSON] у інших бджолярів, хоча при цьому документів про придбання бджолосімей не надавалося. Оскільки встановити точну кількість бджолосімей, які постраждали внаслідок отруєння неможливо, тому і визначити вартість матеріального збитку, завданого позивачу в результаті загибелі бджіл також не можливо. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до п.7 "Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл", затвердженої Наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини № 9 від 30.01.2001 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 12.02.2001 року за № 131/5322 - при отруєнні бджіл пестицидами керуються "Інструкцією по профілактиці отруєння бджіл пестицидами від 14.06.1989 року". \~ \~ \~ \~Так, до позовної заяви доданий акт обстеження пасіки від 11 травня 2019 року, однак, на думку суду, такий акт не є належним доказом отруєння бджіл, оскільки у п.4 Інструкції від 14.06.1989 року вказано, що у разі отруєння бджіл передбачено обстеження пасіки комісією в складі: ветеринарного лікаря, районного зоотехніка по бджільництву, агронома по захисту рослин, пасічника, представника виконавчої влади. Комісія складає акт форма якого затверджена даною Інструкцією. В цьому акті обов`язково зазначається технологія утримання і догляду за бджолами, зоотехнічний та ветеринарно-санітарний стан сімей до отруєння (дані беруть з журналу бджоловедення та ветеринарно-санітарного паспорту пасіки, а відповідні записи з 2017 року по 2019 рік у ветеринарно-санітарному паспорті пасіки [PERSON] відсутні); пасіка стаціонарна чи виїзна. Також в акті зазначаються відібрані проби патологічного матеріалу направлені в лабораторію з вказівкою адреси лабораторії. В акті також мають бути зазначені признаки отруєння. Всупереч п.4.1 Інструкції з профілактики отруєння бджіл пестицидами від 14.06.1989 року, з метою обстеження пасіки створено комісію, до якої не включили - районного зоотехніка по бджільництву, агронома по захисту рослин, представника виконавчого комітету відповідної сільської ради, тобто створена комісія є неуповноваженою. В порушення п.4.4. комісією не відібрано продукти бджільництва (перги, меду), доказів здійснення відбору зразків бджіл до позовної заяви не додано. Згідно п.4.5.2 Інструкції, від бджолиної сім`ї відбирається середня проба в розмірі: бджоли 400-500 шт., свіжозібраний мед - 200 грам, перга в соті - грам. Проби відбираються від 10% сімей на пасіці з характерними ознаками отруєння. Крім того, необхідно з ділянок, які відвідують бджоли взяти пробу рослин в кількості 500-1000 г. зеленої маси. Відповідно до п.4.5.4 Інструкції, відібрані бджоли опечатуються, нумеруються, на кожній із них проставляють номер сім`ї. Пунктом 4.5.5 Інструкції встановлено, строк відправки проб на дослідження не повинен перевищувати однієї - двох діб з моменту відбору. Вказані вище вимоги щодо встановлення порядку відібрання зразків проб, їх кількість та порядок "комісією" не дотримані, що ставить під сумнів вищевказані результати випробувань. Крім того, відповідно до п.5 вищезгаданого Порядку, відібрані зразки продукції повинні бути укомплектовані, упаковані та опломбовані (опечатані) посадовою особою органу державного нагляду (контролю) і зберігатися та транспортуватися в умовах, що забезпечують незмінність параметрів, за якими буде проводитися експертиза (випробування) таких зразків. Контрольний зразок продукції залишається у суб`єкта господарювання і зберігається в умовах, що забезпечують збереження його якості та цілісності, до ознайомлення з результатами експертизи (випробування). Попри це контрольний зразок продукції для ТОВ "Акріс Агро" не був відібраний та переданий суб`єкту господарювання. Згідно п.6 Порядку, посадова особа, яка відбирає зразки продукції для проведення експертизи (випробування), забезпечує їх збереження і своєчасність доставки до місця проведення експертизи (випробування). Пунктом 9 Порядку визначено, один примірник акту передається разом з опломбованими (опечатаними) зразками продукції до уповноваженої та/або акредитованої організації (лабораторії), що призначена для проведення експертизи (випробування) та зазначена в рішенні про відбір зразків продукції, другий - залишається у суб`єкта господарювання, третій - у посадової особи, яка здійснила відбір зразків продукції. Всупереч вищевказаній нормі, саме зацікавлена особа - [PERSON] звернувся до незалежної лабораторії. Таким чином, особа, яка відбирала зразки проб, уповноважена відповідного державного органу на вчинення зазначених дій, передала зразки заявнику, який зацікавлений у результатах проведення дослідження, не забезпечивши при цьому їх збереження і своєчасність доставки до місця проведення експертизи. Отже, самі лише пояснення позивача [PERSON] , без наявності інших достатніх доказів, без взаємного зв`язку доказів в їх сукупності, не підтверджують причинний зв`язок між діями відповідача ТОВ "Акріс Агро" та заподіяною шкодою, а лише підтверджують факт загибелі бджіл, що не є достатнім для висновку, що саме неправомірними діями відповідача заподіяно шкоду позивачу. \~ \~ \~ \~Виходячи з вищенаведеного, оцінивши всі наявні докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди не доведені належними і допустимими доказами, тому в їх задоволенні необхідно відмовити. \~ \~ \~ \~Оскільки факт завдання моральної шкоди позивач пов`язує із заподіянням йому матеріальної шкоди, в стягненні якої судом відмовлено у зв`язку з недоведеністю, підстав для вирішення питання про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди немає. Отже, і позовна вимога про стягнення моральної шкоди задоволенню не підлягає. \~ \~ \~ \~В зв`язку з відмовою у задоволенні позову, відповідно до ст.141 ЦПК України, не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати. \~ \~ \~ \~

Outcome: dismissed