Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

адвокат Бідак О.О. в інтересах позивача 21.10.2022 року звернулася до Залізничного районного суду м. Львова із позовом, в якому просила розірвати договір на виготовлення меблів №00059 від 03.11.2021 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] , стягнути з відповідача на користь позивача 100\~000 гривень сплаченого авансу, стягнути із відповідача на користь позивача пеню у розмірі 25\~479,45 гривень, інфляційне збільшення боргу 20\~241,00 гривні та 3% річних у розмірі 2 121 гривні, стягнути з відповідача на користь позивача 10\~000 гривень моральної шкоди, вирішити питання судових витрат, в тому числі стягнути з відповідача на користь позивача адвокатські витрати в розмірі 10\~000 гривень. Позовні вимоги обґрунтувала тим, що 3 листопада 2021 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір на виготовлення меблів №00059. Сторонами погоджено фактичну дату готовності Виробу до доставки 03.02.2022 року, та зазначено, що доставка здійснюється в термін не пізніше 7 днів з дати фактичної готовності Виробу. Загальна вартість договору становила 234\~830 гривень. Замовником 6.11.2021 року сплачено відповідачу аванс в розмірі 100\~000 гривень. Замовлені меблі у термін, визначений Договором, та до дня подачі позову так і не були доставлені. Відповідач відмовляється добровільно повертати кошти, відтак, позивачу довелося звертатися до суду. Крім цього, зазначає, що всі ці події супроводжуються стресом та переживаннями у сім`ї позивача, що негативно впливає на їх життя, тому просила суд стягнути з відповідача моральну шкоду. Ухвалою Залізничного районного суду м.Львова від 16.11.2022 року позовну заяву було залишено без руху та в подальшому недоліки усунено. 01.12.2021 року представник позивача подала до суду заяву про відмову від частини позовних вимог, а саме в частині стягнення з відповідача 10\~000 гривень моральної шкоди. Ухвалою Залізничного районного суду м.Львова від 06.01.2023 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Судом було неодноразово скеровано відповідачу копію позовної заяви з додатками, яку останній з невідомих причин не отримував. Про розгляд справи Залізничним районним судом м.Львова відповідача також було повідомлено шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади. Відзив відповідач до суду не подав. У матеріалах справи відсутні клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Враховуючи наведене, відповідно до частини 8 статті 178 та частини 5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Вивчивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з положеннями ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зі змісту ст.ст. 76-80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність достатності. Статтями 12, 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Згідно копії договору на виготовлення меблів №00059, такий було укладено 3 листопада 2021 року між [PERSON] (Замовник) та [PERSON] (Виконавець). За умовами договору Виконавець зобов`язується виконати за завданням Замовника роботи з виготовлення меблів (кухні) (Виріб) і передати результат роботи Замовнику, а Замовник відповідно до умов цього договору зобов`язується прийняти та оплатити виготовлений Виріб. Сторонами погоджено фактичну дату готовності Виробу (на складі Виконавця) до доставки 3.02.2022 року, та зазначено, що доставка здійснюється в термін не пізніше 7 днів з дати фактичної готовності Виробу. Пунктами 3.1, 3.2 п.п. 3.2.1, Договору передбачено, що загальна вартість договору 234 830 гривень. 100\~000 гривень Замовник оплачує авансом в момент підписання цього Договору шляхом внесення грошових коштів в касу Виконавця. У разі відмови Замовника від виконання договору до передачі йому Виробу, Замовник зобов`язаний сплатити Виконавцю частину встановленої цим договором загальної вартості договору, пропорційно обсягу роботи, виконаної Виконавцем (п.4.2.10 Договору). У п.4.2.11 сторони погодили, що у разі порушення Виконавцем строку виконання своїх зобов`язань, передбачених п.2 цього договору з вини Виконавця, Замовник вправі стягнути з Виконавця неустойку, у розмірі 0,1% від загальної вартості договору за кожен день прострочки (копія Договору на виготовлення меблів з Додатком 1, а.с.8-11). Відповідно до меморіального ордеру №МВ67440882 від 06.11.2021 року [PERSON] сплатив на рахунок [PERSON] 100\~000 гривень (а.с.12). Представник позивача стверджує, а відповідач не спростував, що комплект меблів у термін, визначений Договором, та до часу подання позову не був доставлений позивачу. При цьому, позивач зазначив, що надіслав [PERSON] вимогу про повернення оплачених коштів та стягнення штрафних санкцій, копію якої представник позивача долучила до позову, однак відповідач таку не отримав. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. За приписами ч.1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч.1 ст.631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору. Згідно ст.638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч.1). Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (ч.2). За приписами ст.837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч.1). Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч.2). Згідно ч.1 ст.846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. У відповідності до ч.2 ст.849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Як зазначено у ч.2 ст.852 ЦК України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. У відповідності до ст.865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч.1). Договір побутового підряду є публічним договором (ч.2). До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів (ч.3). В силу ч.1 ст.872 ЦК України якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі, виконаній із матеріалу замовника, він має право вимагати за своїм вибором: 1) виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості; 2) розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідно ст.\~653\~ЦК України\~у разі\~розірвання договору\~зобов`язання\~сторін припиняються. У разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється або розривається у судовому порядку, зобов`язання змінюється або припиняється з моменту набрання рішенням суду про зміну або розірвання договору законної сили. Таким чином, судом встановлено, що між позивачем та відповідачем укладено договір на виготовлення меблів, у встановлений строк відповідачем свої зобов`язання за Договором не виконано, внаслідок чого позивач був позбавлений можливості використовувати замовлені меблі у своїх потребах. [PERSON] згідно Договору здійснено передоплату у розмірі 100 000 гривень, які [PERSON] не повернуті, а відтак відповідач порушив взяті на себе зобов`язання. Тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача в частині розірвання оскаржуваного Договору та стягнення на його користь 100 000 гривень є підставними та підлягають задоволенню. Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.1,3 ст.549 ЦК України). Право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання (ч.1 ст.550 ЦК України). [PERSON] та [PERSON] передбачили у Договорі право Замовника на стягнення неустойки, як способу забезпечення зобов`язання. Так, згідно п.4.2.11 Договору у разі порушення Виконавцем строку виконання своїх зобов`язань, передбачених розділом 2 цього договору з вини Виконавця, Замовник вправі стягнути з Виконавця неустойку, у розмірі 0,1% від загальної вартості договору за кожен день прострочки. Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Розрахунок заборгованості, поданий суду представником позивача здійснено відповідно до норм чинного законодавства, такий відповідачем не оспорено та не спростовано, власного розрахунку не надано, а отже такий із врахування положень ч.1 ст.82 ЦПК України приймається судом до уваги. За таких обставин, з відповідача підлягає стягненню пеня у розмірі 25\~479,45 гривень, 20\~241,00 гривні інфляційних збитків та 3% річних у розмірі 2\~121,00 гривень. Відповідно до ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 137 ЦПК України для цілей розподілу судових витрат розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Частиною 8 ст.141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). \~ \~ \~ \~З матеріалів справи убачається, що між [PERSON] (Клієнт) та адвокатським об`єднанням «Ордер» (адвокатське об`єднання) 13.09.2022 року укладено договір №13/09/22 про надання правової допомоги (а.с.7). Представництво інтересів позивача на підставі ордеру серія ВС №1166169, виданого адвокатським об`єднанням «Ордер», здійснювала адвокат Бідак О.О. (а.с.5,6). Відповідно до Розділу 4 Договору, пунктів 4.1, 4.2, 4.3, за послуги що надаються адвокатським об`єднанням у відповідності із умовами цього Договору, Клієнт сплачує Адвокатському об`єднанню гонорар в розмірі 1000 гривень за одну годину роботи. За результатами надання правової допомоги складається акт, що підписує представниками кожної зі Сторін. В акті вказується обсяг наданої Адвокатським об`єднанням послуг і їх вартість. Акт вважається підписаним, якщо протягом 5 днів з моменту його отримання Клієнтом, останній не надав Адвокатському об`єднанню письмові аргументовані заперечення на акт. Всупереч наведеному, позивачем та його представником не подано суду Акт виконаних робіт, наявність якого прямо передбачено укладеним ними договором, а відтак вимога про стягнення витрат на правову допомогу у розмірі 10\~000 гривень є необгрунтованою та задоволенню не підлягає.

Outcome: approved