Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-30 00:00:00

Позивач у грудні 2022 р. звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Заявлений позов обґрунтовував тим, що відповідно до Положення про Державне агенство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895, Державне агенство меліорації та рибного господарства України (Держрибагенство) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства. Управління Державного агенства меліорації та рибного господарства в Івано-Франківській області (Івано-Франківський рибоохоронний патруль) є територіальним органом Держрибагенства, діє в його складі як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується, повноваження якого поширюються на Івано-Франківську область територію та акваторію водного об`єкта в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством. Постановою від 17.11.2022 у справі № 352/1451/22 Тисменицький районний суд Івано-Франківської області визнав відповідача [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 90 КУпАП, та наклав на відповідача адміністративне стягнення у виді штрафу. Відповідач визнаний винним у тому, що 19.08.2022 в 11 год 30 хв на річці Дністер в с. Довге здійснював вилов риби, виловив один екземпляр риби виду вирезуб причорноморський, чим порушив вимоги п. 3.14 та 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, якими заборонено любительський лов риби вирезуб та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України. Відповідно до постанови КМУ № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» розмір компенсації за один екземпляр риби вирезуб причорноморський становить 10000 грн. Згідно опису-оцінки від 19.08.2022 та довідки про розмір заподіяної шкоди від 23.08.2022 незаконним виловом риби відповідач завдав шкоду на суму 10000 грн. Враховуючи, що завдана шкода за незаконний вилов риби відповідачем не відшкодована, просив стягнути з відповідача 10000 грн шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, та 2481 грн сплаченого судового збору. Представник позивача в поданій заяві просила справу розглянути у відсутності сторони, позов підтримала і просила його задоволити. Відповідач у судове засідання не з`явився, у поданій суду заяві просив справу розглянути без його участі. У наданому відзиві відповідач посилався на те, що оскільки рибу виловив його неповнолітній внук, він визнав свою вину у вилові риби та оплатив накладений судом штраф. Однак, він не визнає своєї вини в заподіянні шкоди, оскільки він з онуком випустили рибу в річку. Посилався на те, що його ніхто не знайомив з довідкою про вартість збитків та претензією, такі документи позивач йому не надсилав. Уважає, що жодної шкоди не було завдано. Просив врахувати, що він є пенсіонером, хворіє дифузним кардіосклерозом, гіпертонічною хворобою ІІ ст., дисциркуляторною гіпертензивною енцефалопатією ІІ ст. Просив у позові відмовити. Представник третьої особи на стороні позивача без самостійних вимог у судове засідання не з`явився, третя особа надала суду заяву про розгляд справи без участі свого представника, позов підтримала. \~ \~ \~ \~Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з таких підстав. Установлено, що постановою від 17.11.2022 Тисменицький районний суд Івано-Франківської області у справі № 352/1451/22, яка набрала законної сили 29.11.2022, визнав відповідача [PERSON] винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 90 КУпАП, та наклав на відповідача адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (а.с.9-10). Відповідач визнаний винним у тому, що 19.08.2022 в 11 год 30 хв на річці Дністер в с. Довге Івано-Франківського району Івано-Франківської області здійснював вилов риби на одну вудочку, виловив одну штуку вирезуба причорноморського, який занесений до Червоної книги, чим порушив вимоги п. 4.10 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562, яким заборонено любительський лов риби вирезуб та інших водних живих ресурсів, занесених до Червоної книги України. Як указано в постанові суду, відповідач вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 90 КУпАП, кваліфікуючою ознакою якого є незаконне вилучення тварини (вирезуб причорноморський), який занесений до Червоної книги України, з природного середовища. У відповідності з вимогами ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, до кола судових документів, обов`язкових для суду, який розглядає справу про правові наслідки дій або бездіяльності особи, закон відносить також і постанову суду в справі про адміністративне правопорушення, яка має преюдиційний характер щодо питань, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до засвідченої копії акту № 25 виявлення та вилучення водних живих ресурсів, знарядь лову, іншого майна, плавучих і транспортних засобів від 19.08.2022 розмір шкоди, завданої виловом однієї штуки вирезуба причорноморського, занесеного до Червоної книги, загальною вагою 0,05 кг, який вилучено у відповідача, становить 10000 грн; риба знаходилась у снулому стані та зберігалась у пластмасовому відрі (а.с.12 також зв. ст.). Згідно засвідченої копії опису-оцінки від 19.08.2022 у відповідача вилучено одну штуку риби виду вирезуб причорноморський вагою 0,05 кг вартістю 10000 грн у снулому стані (а.с.13). Суд зазначає, що до снулої відноситься риба без ознак життєдіяльності (нежива). Відповідач підписав обидва вказані документи від 19.08.2022 та погодився з ними. Установлено, що відповідач, який стверджував про те, що виловом одного вирезуба причорноморського він не завдав жодної шкоди, оскільки випустив рибу в річку, в порушення вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, згідно якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, не надав суду жодних належних і допустимих доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовував свої заперечення, та не спростував вказаних вище доказів, наданих позивачем. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)» розмір компенсації за один екземпляр риби вирезуб причорноморський становить 10000 грн. Згідно довідки про розмір заподіяної шкоди від 23.08.2022 № 07-04/25 розмір збитків, завданих внаслідок вилову відповідачем одного екземпляра риби виду вирезуб причорноморський, яка занесена до Червоної книги України, складає 10000 грн (а.с.14). Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні у: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; невиконанні встановлених законодавством вимог щодо охорони видів тварин, занесених до Червоної книги України або до переліків видів тварин, що підлягають особливій охороні. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 4 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ»). Як передбачено у частинах четвертій і п`ятій ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Частиною першою ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як передбачено ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Вказані фонди утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, у тому числі за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності. \~ \~ \~ \~З урахуванням викладеного суд приходить до висновку про наявність правових підстав для стягнення з відповідача шкоди, заподіяної порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. При цьому суд уважає за доцільне в рамках розгляду даної справи застосувати ч. 4 ст. 1193 ЦК України. У відповідності з вимогами вказаної норми суд може\~зменшити розмір\~відшкодування шкоди,\~завданої фізичною\~особою,\~залежно від\~її матеріального\~становища,\~крім випадків,\~коли шкоди\~завдано вчиненням\~кримінального правопорушення. Суд ураховує, що відповідач [PERSON] є пенсіонером, людиною похилого віку, хворіє кардіосклерозом дифузним, гіпертонічною хворобою ІІ ст., дисциркуляторною гіпертензивною енцефалопатією ІІ ст. з астено-невротичним, вестибуло-атактичним та цефалгічним синдромами, з помірним зниженням когнітивних функцій, що підтверджується відповідними письмовими доказами (а.с. 48, 72). З урахуванням вказаних обставин, з огляду на складне матеріальне становище відповідача, враховуючи, що останній завдав шкоди адміністративним, а не кримінальним, правопорушенням, суд зменшує розмір відшкодування завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів шкоди та визначає до стягнення з відповідача у користь Єзупільської селищної ради за місцем заподіяння шкоди 5000 грн. З відповідача слід стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору в розмірі 2481 грн (а.с.22). На підставі наведеного, відповідно до ст. 66 Конституції України, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)»,

Outcome: approved