Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-07 00:00:00

В грудні 2023 року ТОВ «Будинок Комфорту»звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 21.03.2021 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача був укладений Договір №1144210321004 оренди майна з правом викупу, відповідно до якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене п.2 цього Договору, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Відповідно до умов вказаного договору, Товариство взяло на себе обов`язок передати [PERSON] телевізор (LCDtv55 SAMSUNG UE55TU7100UXUA), а остання, в свою чергу, сплати вартість його оренди (строк оренди 12 місяців; щомісячний платіж 3 029,00 грн., вартість об`єкта оренди при його викупі за 24 місяців складає 72 696,00 грн.). З огляду на те, що позивачем виконано умови договору, а саме передано товар [PERSON] , однак останньою допущено порушення взятих на себе зобов`язань, що призвело до утворення заборгованості станом на 05.12.2022 року у розмірі 309 529,94 грн. яка складається з: 72 696,00 грн. - сума боргу; 145 392,00 грн. - неустойка в розмірі подвійної орендної плати; 36 348,00 грн. - штраф в розмірі 50% від суми прострочення; 36 348,00 грн. - пеня, 16 899,66 грн. - інфляційне збільшення; 1 846,28 грн. - 3% річних. Враховуючи розмір сплаченого судового збору, позивач вважає за необхідне стягнути з відповідача суму боргу в розмірі 165 000,00 грн. Ухвалою Ладижинського міського суду Вінницької області від 05 січня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін. Відповідачу [PERSON] ухвалою суду було запропоновано протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати відзив на позовну заяву та протягом п`яти днів - заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвала суду про відкриття провадження у справі з цивільним позовом і долученими до нього матеріалами надсилалася відповідачу [PERSON] за зареєстрованим місцем проживання: [ADDRESS] , проте рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення повернулися 16.02.2023, 11.04.2023 року з відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». Згідно п.4 ч.8 ст.128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Таким чином, оскільки відповідач [PERSON] належним чином повідомлена про розгляд цивільної справи, у встановлений судом строк відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не подала, суд згідно ч.5 ст.279 ЦПК України розглядає цивільну справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідно до вимог ч.5 ст.268 ЦПК України, датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутністю учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Розглянувши надані позивачем документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч.1 ст.626 ЦК України). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України). Згідно з ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. За змістом ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Статтею 3 Закону України «Про електронну комерцію» №675-VIII (далі - Закон №675-VIII) визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; За ч.3 ст.11 Закону №675-VIII електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідно до ч. 4 ст.11 Закону №675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана, зокрема, шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону (ч.6 ст.11 Закону №675-VIII). За змістом ч.11 ст.11 Закону №675-VIII покупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено. В силу ч.12 ст.11 Закону №675-VIII електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Згідно з ч.13 ст.11 Закону №675-VIII електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 Цивільного процесуального кодексу України. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів (стаття 12 Закону №675-VIII). Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до ст.705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Згідно з ст. 759 ЦК України (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Отже, за своїми правовими ознаками договір найму-продажу є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої наймач (орендар) передає покупцю товар у користування за плату з правом його викупу та набуває право вимоги оплати товару з розстроченням платежу, а покупець несе зобов`язання прийняти та оплатити товар. Такий договір є змішаним договором, оскільки він містить елементи купівлі-продажу та майнового найму. Договір найму-продажу між фізичною та юридичною особою має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами. Сторони вправі укласти договір найму-продажу в електронній формі шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Цей договір скріплюється електронним підписом сторін і прирівнюється до письмового договору. З матеріалів справи встановлено, що 21.03.2021 року [PERSON] через веб-сайт позивача [INFO] шляхом введення логіну та паролю Особистого кабінету ввійшла до Особистого кабінету та з нього через інформаційно-телекомунікаційну систему подала Заявку на укладення договору, де вказала свої персональні дані - дані паспорта, місце проживання та роботи, номер телефону, адресу доставки товару, та надала копії самих документів. [PERSON] в особистому кабінеті здійснила певну послідовність дій: вхід до особистого кабінету (за допомогою ідентифікації в інформаційно-телекомунікаційній системі), ознайомлення з офертою договору (вибір опції "підписати"), підпис одноразовим ідентифікатором (підписання електронного повідомлення про прийняття), отриманого нею на тел. 380969801185 щодо укладання договору №1144210321004 від 21.03.2021 року в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file). Отже, в такий спосіб сторони [PERSON] та ТОВ «Будинок Комфорту» уклали в електронній формі договір оренди з викупом, за умовами якого ТОВ «Будинок Комфорту» зобов`язалося передати відповідачу у строкове платне володіння та користування телевізор LCDtv55 SAMSUNG UE55TU7100UXUA з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди до останньої на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору. У свою чергу, [PERSON] зобов`язалася прийняти об`єкт оренди у володіння та користування, а згодом у власність на визначених умовах, а також сплачувати позивачу орендну плату. Пунктом 2 договору оренди з викупом встановлено, що орендар має право достроково викупити об`єкт оренди. У разі здійснення викупу протягом третього місяця оренди (не пізніше спливу 90 днів від дати укладення договору), викупна вартість об`єкта оренди складатиме 21836,00 грн., у тому числі ПДВ 3639,33 грн., при цьому сплачені орендарем орендодавцю платежі враховуються в якості часткової оплати зазначеної суми. Якщо орендар не здійснює викуп об`єкта оренди в перші 90 днів оренди, то він втрачає право на наведені в цьому пункті умови і подальший достроковий викуп може бути здійснений лише за загальними правилами, а саме за умови дострокового погашення орендної плати та викупу об`єкта оренди відповідно до його дійсної вартості, що складає 72696,00 грн., у тому числі ПДВ 12116,00 грн. Згідно з пунктом 3 договору оренди з викупом передача об`єкта оренди орендодавцем і приймання його орендарем у користування здійснюється протягом 10 робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання орендарем об`єкту оренди у користування. Передача об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах орендодавця, через кур`єрів орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова пошта». Цим же пунктом договору передбачено, що орендна плата у розмірі 3029,00 грн. (в тому числі ПДВ 504,83 грн.) здійснюється орендарем до 21-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 21.03.2023 року. Згідно п. 4 договору оренди з викупом за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця пеню в розмірі 3 % від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. За змістом п. 6 договору оренди з викупом викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до пунктів 2 - 4 цього договору. Цей договір і Правила надання майна в оренду разом складають єдиний документ, підписанням цього договору орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє всі умови та зобов`язується виконувати умови цього договору та Правил надання майна в оренду, текст яких знаходиться у вільному доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/ru/about_us/pravila/ (пункт 7 договору оренди з викупом). Вказані обставини підтверджуються анкетою-згодою клієнта, інформацією про послідовність дій [PERSON] в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file), підтвердженням укладання договору, направленим на електронну адресу [INFO] , договором №1144210321004 від 21.03.2021 року. 23.03.2021 року [PERSON] на виконання договору отримала від ТОВ «Будинок Комфорту» LCDtv55 SAMSUNG UE55TU7100UXUA через оператора поштового зв`язку «Нова пошта», що підтверджується експрес-накладною №20450362414462 від 21.03.2021 року та даними Нової пошти щодо відстеження цієї посилки. 11.01.2022 року ТОВ «Будинок Комфорту» направило [PERSON] повідомлення-вимогу про розірвання договору та сплату заборгованості до 30.01.2022 року. Відповідач [PERSON] свої зобов`язання за Договором №1144210321004 від 21.03.2021 року належним чином не виконувала, орендні платежі з дати укладення договору та отримання товару жодного разу не сплачувала, внаслідок чого станом на 05.12.2022 року ТОВ «Будинок Комфорту» нарахувало [PERSON] заборгованість за договором №1144210321004 від 21.03.2021 року у розмірі 309 529,94 грн., яка складається з: 72 696,00 грн. - суми боргу; 145 392,00 грн. - неустойки в розмірі подвійної орендної плати; 36 348,00 грн. - штрафу в розмірі 50% від суми прострочення; 36 348,00 грн. - пені, 16 899,66 грн. - інфляційного збільшення; 1 846,28 грн. - 3% річних. Частиною 1 статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч. 1 ст. 612 ЦК України). Враховуючи, що отримання в оренду майна з правом викупу відповідачем [PERSON] підтверджено належними доказами по справі, невиконання нею своїх грошових зобов`язань за договором у виді сплати щомісячних платежів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ «Будинок Комфорту» про стягнення з відповідача на користь позивача суми боргу в розмірі вартості об`єкта оренди в сумі 72696,00 грн., пені в сумі 36 348,00 грн. обґрунтовані і підлягають задоволенню. Одночасно з цим, позивач ТОВ «Будинок Комфорту» просить стягнути з відповідача [PERSON] неустойку у розмірі подвійної орендної плати згідно п.6.4.6 Правил в сумі 145 392,00 грн., штраф 50% від загальної суми прострочення згідно п.8.5 Правил в сумі 36348,00 грн., обґрунтовуючи свої вимоги тим, що умови укладеного сторонами договору оренди майна з правом викупу встановлені Правилами надання майна в оренду, як невід`ємною частиною договору. Проте, матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Правила надання майна в оренду розуміла відповідач [PERSON] та ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи договір оренди з правом викупу, а також те, що вказані Правила на момент укладення відповідачем договору і отримання майна в оренду взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати неустойки (пені та штрафу) у зазначеному в цих Правилах розмірах і порядках нарахування. За таких обставин надані позивачем Правила надання майна в оренду не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем договору оренди з правом викупу. У зв`язку з цим до спірних правовідносин не можуть бути застосовані правила ч.1 ст.634 ЦК України, які регламентують правові засади договору приєднання. Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі №342/180/17, який згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права. За таких обставин, суд приймає до уваги лише умови, викладені безпосередньо в договорі оренди майна з правом викупу, підписаному сторонами, без врахування умов, визначених Правилами надання майна в оренду. Згідно ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Постановою Верховного Суду України від 01.10.2014 року у справі №6-113цс14 зазначено, що за змістом ст.625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входить до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ТОВ «Будинок комфорту» про стягнення з відповідача інфляційних втрат в сумі 16899,66 грн., та 3% річних від простроченої суми в розмірі 1846,28 грн. є підставними та підлягають задоволенню. Отже, з відповідача [PERSON] на користь ТОВ «Будинок Комфорту» підлягає стягненню заборгованість за Договором №1144210321004 оренди майна з правом викупу від 21.03.2021 року в розмірі вартості об`єкта оренди в сумі 72696,00 грн., пеня в сумі 36348,00 грн.; а також інфляційні втрати в сумі 16899,66 грн. та 3% річних від простроченої суми в розмірі 1846,28 грн., а всього - 127 789,94 грн. При звернені до суду ТОВ «Будинок Комфорту» було сплачено 2481 грн. судового збору, що підтверджується відповідним платіжним дорученням. Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позовні вимоги ТОВ «Будинок Комфорту» задоволені частково, розмір сплаченого ним судового збору при зверненні до суду підлягає стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам, розмір заявлених вимог 165 000,00 грн. (100%), розмір вимог, що підлягають задоволенню 127789,94 грн. (77,45%), розмір судового збору, що підлягає стягненню з відповідача складає 1921,53 грн.

Outcome: partial