Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

Позивач звернулася\~до Первомайського\~міськрайонного суду\~Харківської області\~з позовом\~до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором позики, який у встановлені у договорі позики строки заборгованість не повернув, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом. Ухвалою Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 23 листопада 2022 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 16 січня 2023 року, проведення якого було відкладено на 09 березня 2023 року, оскільки у суду не було відомостей щодо вручення відповідачу по справі судової повістки разом з позовною заявою та пакетом доданих до неї документів. 09 березня 2023 року провадження у справі було закрито, а справу призначено до розгляду по суті на 16 травня 2023 року. Станом на 16 травня 2023 року відзив на позовну заяву до Первомайського міськрайонного суду Харківської області не надійшов. Згідно ч. 2 ст. 191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. У судове засідання належним чином повідомлена позивачка не з`явилася, однак від неї до суду надійшла телефонограма з проханням розглянути справу у її відсутність на задоволенні позовних вимог наполягає, не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі. Відповідач про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, у судове засідання не прибув, про причини своєї неявки у судове засідання не повідомив. Відповідно до ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути примусове виконання обов`язку в натурі. Відповідно ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна\~сторона\~зобов`язана\~довести ті обставини,\~на які вона посилається, як на підставу своїх\~вимог\~або заперечень,\~крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1\~ст.1046 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Відповідно до\~ст. 1047 ЦК України, договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа,\~незалежно від суми. Згідно ч.2\~ст. 1047 ЦК України\~на підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей. Статтею 202 ЦК України\~визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до частин першої та другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей. Відповідно до ч.1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Якщо договором не встановлений строк повернення позики або цей строк визначений моментом предявлення вимоги, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня предявлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Судом встановлено,\~що 25\~березня 2021\~року [PERSON] під розписку у борг отримав від [PERSON] грошові кошти у сумі 40 000,00 грн. на строк до 01 квітня 2022 року, що підтверджується розпискою (а.с.11). Також встановлено, що кошти у розмірі 40\~000 грн. були передані позивачкою 25 березня 2021 року відповідачу в момент підписання розписки, що вказує на виконання позивачем своїх зобов`язань за договором позики у повному обсязі. Відповідно до п.1\~ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Одностороння відмова від виконання зобов`язання, в силу положень\~ст. 525 ЦК України, не допускається. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок. Відповідно до ч. 1\~ст.533 ЦК України, грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях. Згідно вимог\~ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до\~статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. У разі порушення зобов`язання згідно вимог\~ст.625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Отже, у зв`язку з не виконанням зобов`язань за договором позики (розпискою) від 25 березня 2021 відповідач [PERSON] , має заборгованість перед позивачем на загальну суму\~40 000, 00 грн., тобто відповідач своїх зобов`язань за договором позики не виконав, позику не повернув. Також, судом встановлено, що відповідачем не сплачувались і проценти за користування позикою. Згідно статті 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Спеціальні положення ч. 1 статті 1048 ЦК України встановлюють цей розмір процентів, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін, проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Крім вищезазначеного,\~економічна сутність\~позики,\~як такої,\~відмінна від\~фінансового кредиту,\~де метою\~є одержання\~фінансовою установою\~прибутку (у\~вигляді процентів)\~від надання\~коштів.\~В той\~час,\~як позика відповідно до ст. 1048 ЦКУ, тільки надає право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Виходячи з розміру отриманих відповідачем від позивача коштів, користування коштами, з огляду на ч. 2 ст. 1048 ЦК України, позику не можна вважати безпроцентною. Отже, [PERSON] , здійснюючи нарахування процентів за користування її коштами використовує своє право у відповідності до ст. 536 ЦК, ч.1 ст. 1048 ЦК України. Розмір процентів розрахований позивачем у позовній заяві є правильним та складає: 756,16 грн. Несплата відповідачем суми боргу з моменту настання права вимоги 02.04.2022 року по 31.10.2022 року, як просить позивачка, є простроченням виконання грошового зобов`язання. Згідно \~ \~ \~ \~статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Сума заборгованості\~складає 40000,00\~грн.,\~період прострочення:\~02.04.2022\~р.-\~31.10.2022\~р.,\~індекс інфляції\~за цей\~період складає:\~116,082\~%\~=\~6432,97\~грн.\~Інфляційне збільшення\~боргу складає:\~46\~432,97грн.\~-\~40000,00\~грн.\~=\~6432,97\~грн. Втрати від інфляції складають 6432,97. Розрахунок 3 % річних -\~окремий вид\~відповідальності за\~порушення грошового\~зобов`язання (згідно\~ч.\~2\~ст.\~625\~ЦКУ). Всього 3% річних складає 756,16 грн. Отже, у зв`язку з не виконанням зобов`язань за Договором позики (розпискою) від 25 березня 2021 відповідач [PERSON] перед позивачем має заборгованість на загальну суму\~47189, 13 грн. Відповідно до\~ст. 612 ЦК України\~боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його у строк, встановлений договором чи законом. Відповідно до\~ст.615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Відповідно до ч.2\~ст. 625 ЦК України\~боржник, який прострочив виконання грошового зобовязання, на вимогу кредитора зобовязаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором. Відповідно до ч.1\~ст.1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Враховуючи правовий висновок, що міститься в постанові від 18 вересня 2013р. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах по справі № 6-63 цс 13, предметом якої був спір про стягнення боргу за договором позики. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. За таких підстав, суд приходить до висновку про те, що позивач позбавлена можливості відновити своє порушене право на повернення грошових коштів у загальному порядку, окрім судового. Суд, всебічно, повно та об`єктивно оцінивши всі надані докази, приходить до висновку, що позивач правомірно вимагає повернення основної суми позики, 3-х відсотків річних та суми витрат від інфляції, посилаючись на договір позики та норми чинного законодавства, а тому позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ч.2 ст.141 ЦПК України, витрати пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved