Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

23.03.2023 [PERSON] звернувся до суду із позовом до Слобожанської територіальної громади в особі Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа - [PERSON] , в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяця для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO] матері [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог [PERSON] зазначив, що його батьками є [PERSON] та [PERSON] . [INFO] помер батько позивача [PERSON] , а [INFO] померла мати [PERSON] . Після смерті\~матері відкрилась спадщина до складу якої входить квартира [ADDRESS] . Позивач пропустив строк звернення до нотаріальної контори із заявою при прийняття спадщини з поважних причин. 24 лютого 2022 року указом Президента України № 64/2022. у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України, який в подальшому було неодноразово продовжено. Так, після незаконного вторгнення на територію України Збройних Сил Російської Федерації, тобто після 24.02.2022, позивач був позбавлений права звернутися до нотаріуса, у зв`язку із постійними обстрілами та ускладненням транспортного сполучення. З заявою про прийняття спадщини позивач звернувся до приватного нотаріуса 17.01.2023 де йому було роз`яснено право на звернення до суду із заяву про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері. Враховуючи вищевикладене [PERSON] звернувся до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою судді Зміївського районного суду Харківської області від 27.03.2023 провадження у зазначеній справі відкрито та призначено підготовче засідання. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 18.04.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 03.05.2023. 03.05.2023 належним чином учасники справи в судове засідання не з`явилися. Представник позивача [PERSON] адвокат Оберкович Г.В. надала до канцелярії суду заяву відповідно до якої просила проводити розгляд справи за відсутності позивача та його представника, на задоволенні позовних вимог наполягала в повному обсязі. Представник Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області в судове засідання не прибув, до канцелярії суду надійшла заява за підписом голови Слобожанської селищної ради, відповідно до якої останній просив здійснювати розгляд справи за відсутності представника селищної ради, при винесенні рішення покладався на розсуд суду. Третя особа [PERSON] в судове засідання не прибув, будь-яких заяв чи клопотань, в тому числі й щодо відкладення розгляду справи до суду не надходило. Відповідно до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України\~учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У зв`язку з неявкою осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, суд розглянув цивільну справу без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального запису. Суд, ознайомившись з матеріалами справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, прийшов до наступного висновку. Частинами 1, 3 статті 13 Цивільного процесуального кодексу\~передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до статей 76-81 Цивільного процесуального кодексу України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Встановлено, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] копія Свідоцтва про народження, серії [NUMBER] виданого 07.01.1963, актовий запис № 1 (а.с. 5). Згідно копії Свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 11.02.2002, [INFO] у віці 67 років помер [PERSON] , актовий запис № 29 (а.с. 7). [INFO] у віці 84 років померла [PERSON] , [INFO] копія Свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , актовий запис № 1539 (а.с. 6). З копії Довідки № 1029 від 01.02.2023 наданої директором КП «Зміївське БТІЗМА» Воронцовим Д., вбачається що квартира [ADDRESS] станом на 31.12.2012 належала в частці [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, виданого КП «Будуправління Зміївської ДРЕС» 19.12.2000, зареєстрованого в Зміївському МДПТІ 19.12.200, книга запису реєстру № 26-2407; і частці [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Зміївською державною нотаріальною конторою 10.09.2002, р-р № 2-843, зареєстрованого в КП «Зміївське БТІ» 19.09.2002, книга запису реєстру № 26-2407 (а.с 12). Відповідно до інформації наданої начальником Відділу центр надання адміністративних послуг Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області Пілат О. № 01-21/68 від 18.01.2023 [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , за вказаною адресою на час смерті останньої 17.12.2023 ніхто зареєстрований не був (а.с 13). Відповідно до інформації наданої приватним нотаріусом Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Трубнікової В.В. на запит Зміївського районного суду Харківської області, після смерті [PERSON] на підставі заяви [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 17.01.2023 була заведена спадкова справа за № 7/2023 до майна померлої [INFO] [PERSON] , інших заяв по справі не надходило, свідоцтва на право на спадщину не видавалося (а.с. 33). Заява про прийняття спадщини від [PERSON] до приватного нотаріуса Чугуївського нотаріального округу Харківської області Трубнікової В.В. надійшла 17.01.2023, тобто після строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, у зв`язку з чим приватним нотаріусом позивачу було роз`яснено право на звернення до суду із заявою про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 14) Відповідно до статті 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до частини 1 статті 1222 Цивільного кодексу України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу статей 1216-1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статей 1220-1221, 1223 Цивільного кодексу України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно зі статтями 1268-1270 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Натомість судом встановлено, що позивач звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері зі спливом шестимісячного строку. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 Цивільного кодексу України). Відповідно до статей 1273-1275 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву. Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом, є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування. Пропуск шестимісячного строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Спадкодавець [PERSON] померла [INFO] , отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 17 червня 2022 року. Разом з тим Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, було продовжено до 20 травня 2023 року. Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється. Відповідно до пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Так, з урахуванням викладеного, строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] сплинув 17.10.2022. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Як зазначалося вище [PERSON] зверталася до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а отже, здійснив всі дії, передбачені Цивільним кодексом України для вираження волевиявлення отримати Свідоцтво про право на спадщину, проте, позивач пропустив строк звернення до нотаріуса. Верховний Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 Цивільного кодексу України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховним Судом у постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18), від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17 (провадження № 61-48230св18), від 11 серпня 2021 року у справі № 720/1079/19 (провадження № 61-14663св20), від 22 січня 2020 року у справі № 592/18695/18 (провадження № 61-13558св19). Позивачем [PERSON] надано суду належні та допустимі докази підтвердження факту поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому суд зазначає, що позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [INFO] [PERSON] позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, який має намір прийняти спадщину, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з об`єктивними обставинами, суд вважає достатнім строк терміном два місяці для подання [PERSON] заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини. На підставі викладеного суд приходить до висновку про можливість та наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] в повному обсязі.

Outcome: approved