Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-08 00:00:00

31 жовтня 2022 року [PERSON] ,\~ [PERSON] ),\~ [PERSON] \~ звернулась до суду з позовною заявою [PERSON] , третя особа: Бобринецька державна нотаріальна контора в Кіровоградській області про зняття арешту з майна. В обґрунтування вимог позивач зазначили, що [PERSON] [INFO] помер [INFO] . 04 серпня 2020 року Бобринецькою державною нотаріальною конторою Кіровоградської області, заведена спадкова справа № 102-2020, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою:с.Златопілля Бобринецького району Кіровоградської області.Спадкоємцями за законом є: дочка [PERSON] , дружина [PERSON] та дочка [PERSON] .28.01.2021 року дочка [PERSON] , дружина [PERSON] та дочка [PERSON] уклали договір про поділ спадщини. Даний договір посвідченийдержавним нотаріусом Бобринецької нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П. В даному договорі (пункт 1) зазначається, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом в рівних частка на майно закликаних до спадкування після смерті чоловіка та батька [PERSON] , 1969 р.н., який помер [INFO] , спадкова справа №102-2020, заведена 04.08.2020 року, Бобринецькою державною нотаріальною контрою Кіровоградської області,номер в Спадковому реєстрі - 66214213. У п.2 вказаного договору зазначено: «Спадщина складається з:...» та перелічено майно, доякого і складається спадщина. Серед складових спадщини зазначено 1/2 (одна друга) частки квартири [ADDRESS] . Вказану квартиру [PERSON] придбав у [PERSON] , що підтверджується копією Договору купівлі-продажу від 04.09.2009 рокуДоговір посвідчено приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округуТітаренко Н.В. Відповідно до п. 3 Договору про поділ спадщини, Сторони за взаємною згодою цим договором досягли домовленості поділити вищевказану спадщину наступним чином: \~ \~ \~ \~ - [PERSON] перейде на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, з урахуванням домовленостей за цим договором право власності на частку квартири [ADDRESS] . Відтак, 28.01.2021 року до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області звернулися дочка [PERSON] та дружина [PERSON] проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом та свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя, на квартиру [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ Бобринецькою державною нотаріальною конторою за фактом вказаного звернення було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.08.2021 вих. №384/02-31. У даній постанові зазначено, що для вчинення зазначеної нотаріальної дії заявники надалинотаріусу документи, що підтверджують факт смерті спадкодавця, час і місце закриття спадщини,наявність підстав для закликання до спадкоємства, а також склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. \~ \~ \~ \~ Також зазначено, відповідно до положень підпункту 4.18 пункту 4 глави 10 розділу Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно; нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових правна нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. Відтак, у даній Постанові вказано, за результатами перевірки фактів відсутності (наявності заборони або арешту на спадкове майно нотаріусом виявлено запис в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №9227874, про арешт вказаної квартири. Обтяження зареєстроване на підставі ухвали №2-5329/09, винесеної 27.10.2009 року, суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда Дьомич Л.М. Об`єкт обтяження квартира [ADDRESS] . Обтяжувач: [PERSON] , [ADDRESS] . Заявник: Кіровський райсуд. У Постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії також зазначено, згідно з підпунктом 4.17 п.4 гл.10 ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо на спадкове майно накладено арешт судовими чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту. Так як вказаною Постановою було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, в резолютивній частині вказаної Постанови зазначено: згідно з ст.4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як вже зазначалося підставою для арешту майна ( кв. [ADDRESS] )\~ стала\~Ухвала Кіровського\~районного суду\~міста Кіровоград\~від 27.10.2009\~року у справі № 2-5329/2009. Відповідно до тексту вказаної ухвали, у відкритому судовому засіданні 27.10.2009 було розглянуто в м. Кіровограді заяву [PERSON] про забезпечення позовних вимог [PERSON] про визнання додаткового строку на прийняття спадщини. Вказаною ухвалою,\~суд ухвалив\~в забезпечення\~позовних вимог\~ [PERSON] до [PERSON] про визнання додаткового строку на прийняття спадщини, накласти арешт у вигляді заборони відчуження квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] на праві приватної власності. Як і померлий [PERSON] так і жоден із спадкоємців не були стороною та не залучалися до розгляду цивільної справи № 2-5329/2009, тому як саме вирішилося дане провадження, які рішення по суті були прийняті,і з яких підстав арешт на даний час не знято, позивачам не відомо. За життя [PERSON] , його право власності на квартиру [ADDRESS] ніхто не оспорював. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 листопада 2022 позов залишено без руху. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 05 грудня 2022 року відкрито спрощене позовне провадження по справі. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. Третя особа Бобринецька державна нотаріальна контора в Кіровоградській області в судове засідання не з`явилась, просила розглянути справу без її участі. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку щодозадоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] [INFO] помер [INFO] . 04 серпня 2020 року Бобринецькою державною нотаріальною конторою Кіровоградської області, заведена спадкова справа № 102-2020, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , який до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою:с.Златопілля Бобринецького району Кіровоградської області.Спадкоємцями за законом є: дочка [PERSON] , дружина [PERSON] та дочка [PERSON] .28.01.2021 року дочка [PERSON] , дружина [PERSON] та дочка [PERSON] уклали договір про поділ спадщини. Даний договір посвідченийдержавним нотаріусом Бобринецької нотаріальної контори Кіровоградської області Дроздовою О.П. В даному договорі (пункт 1) зазначається, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом в рівних частка на майно закликаних до спадкування після смерті чоловіка та батька [PERSON] , 1969 р.н., який помер [INFO] , спадкова справа №102-2020, заведена 04.08.2020 року, Бобринецькою державною нотаріальною контрою Кіровоградської області,номер в Спадковому реєстрі - 66214213. У п.2 вказаного договору зазначено: «Спадщина складається з:...» та перелічено майно, до якого і складається спадщина. Серед складових спадщини зазначено 1/2 (одна друга) частки квартири [ADDRESS] . Вказану квартиру [PERSON] придбав у [PERSON] , що підтверджується копією Договору купівлі-продажу від 04.09.2009 рокуДоговір посвідчено приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округуТітаренко Н.В. Відповідно до п.З Договору про поділ спадщини, Сторони за взаємною згодою цим договором досягли домовленості поділити вищевказану спадщину наступним чином: \~ \~ \~ \~ - [PERSON] перейде на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, з урахуванням домовленостей за цим договором право власності на частку квартири [ADDRESS] . 28.01.2021 року до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області звернулися дочка [PERSON] та дружина [PERSON] проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом та свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя, на квартиру [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ Бобринецькою державною нотаріальною конторою за фактом вказаного звернення було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.08.2021 р. вих. №384/02-31. У даній Постанові зазначено, що для вчинення зазначеної нотаріальної дії заявники надали нотаріусу документи, що підтверджують факт смерті спадкодавця, час і місце закриття спадщини,наявність підстав для закликання до спадкоємства, а також склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину.Також зазначено, відповідно до положень підпункту 4.18 пункту 4 глави 10 розділу Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно; нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових правна нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього.Відтак, у даній Постанові вказано, за результатами перевірки фактів відсутності (наявності заборони або арешту на спадкове майно нотаріусом виявлено запис в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна №9227874, про арешт вказаної квартири. Обтяження зареєстроване на підставі ухвали №2-5329/09, винесеної 27.10.2009 року, суддею Кіровського районного суду м. Кіровограда Дьомич Л.М.Об`єкт обтяження квартира [ADDRESS] . Обтяжувач: [PERSON] , [ADDRESS] . Заявник: Кіровський райсуд. У Постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії також зазначено, згідно з підпунктом 4.17 п.4 гл.10 ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, якщо на спадкове майно накладено арешт судовими чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту. Так як вказаною Постановою було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, в резолютивній частині вказаної Постанови зазначено: згідно з ст.4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як вже зазначалося підставою для арешту майна ( кв. [ADDRESS] )\~ стала\~Ухвала Кіровського\~районного суду\~міста Кіровоград\~від 27.10.2009\~року у справі № 2-5329/2009. Відповідно до тексту вказаної ухвали, у відкритому судовому засіданні 27.10.2009 було розглянуто в м. Кіровограді заяву [PERSON] про забезпечення позовних вимог [PERSON] про визнання додаткового строку на прийняття спадщини. Вказаною ухвалою,\~суд ухвалив\~в забезпечення\~позовних вимог\~ [PERSON] до [PERSON] про визнання додаткового строку на прийняття спадщини, накласти арешт у вигляді заборони відчуження квартири [ADDRESS] , що належить [PERSON] на праві приватної власності. Як і померлий [PERSON] так і жоден із спадкоємців не були стороною та не залучалися до розгляду цивільної справи № 2-5329/2009, тому як саме вирішилося дане провадження, які рішення по суті були прийняті,і з яких підстав арешт на даний час не знято, позивачам не відомо. За життя [PERSON] , його право власності на квартиру [ADDRESS] ніхто не оспорював. Позивачі вжили всіх необхідних заходів для досудового врегулювання спору, однак змушені звернутись до суду для зняття арешту. \~ \~ \~ \~Статтею 41\~Конституції України передбачено право кожного громадянина володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно з ст. 1 Першого Протоколу Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Відповідно до ст.ст. 316, 317, 319\~ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (ч. 2 ст. 386 ЦК України). Згідно до ст.\~391\~ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування і розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 та п. 8 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 № 5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). У ч. 1,2 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження», вказано, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Виконавче провадження, щодо якого винесено постанову про його закінчення, не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. Пунктом 3 частини 1 статті 39 ЗУ «Про виконавче провадження» визначено, що Виконавче провадження підлягає закінченню у разі: припинення юридичної особи - сторони виконавчого провадження, якщо виконання її обов`язків чи вимог у виконавчому провадженні не допускає правонаступництва, смерті, оголошення померлим або визнання безвісно відсутнім стягувача чи боржника. Відповідно до ч. 2,4,5 ст.\~59\~Закону України\~«Про виконавче\~провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за Придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. \~ \~ \~ \~ Таким чином, виходячи з викладеного, враховуючи, що на час розгляду справи у суді відсутні підстави для збереження обтяжень на зазначене майно, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог. На підставі ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження»,

Outcome: approved