Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

07 лютого 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. В обгрунтування позовної заяви позивач вказала, що 01 лютого 2017 року між сторонами було укладено шлюб. Від шлюбу подружжя має трьох дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Спільне життя подружжя не склалося, наразі шлюб носить лише формальний характер, примирення не приносять жодних результатів, у зв`язку з чим позивач просить суд шлюб розірвати. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 лютого 2023 року цивільну справу № 753/2045/23 передано судді Шаповаловій К.В. 16 лютого 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання позивача та відповідача. Ухвалою від 21 лютого 2023 суд відкрив провадження у справі та призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження у судове засідання на 05 квітня 2023 року на 10:00 год. Судове засідання призначене на 05 квітня 2023 року було відкладено на 28 квітня 2023 року на 09:30 год. за клопотання представника відповідача. У судове засідання призначене на 28 квітня 2023 року сторони не з`явилися. Від позивача та її представника надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують, просять шлюб розірвати. Причини неявки відповідача та його представника суду невідомі, про час, дату та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, шляхом надсилання судових повісток до електронного кабінету адвоката відповідача Калініна С.К. в системі "Електронний Суд", а також на електронну пошту відповідача та його адвоката. Заяв щодо відкладення розгляд справи до суду не надходило. Суд враховує, що у заяві про відкладення розгляду справи, яка надійшла до суду 3 квітня 2023 року через систему "Електронний суд", представник відповідача адвокат Калініна С.К. зазначив свою елетронну пошту та відповідача [PERSON] . Суд виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві про відкладення розгляду справи, то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року) (правова позиція Верховного Суду у постанові від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18). Враховуючи, що належним чином повідомлені відповідач та його представник до суду не з`явилися, будучи ознайомленими з позовними вимогами, відзив до суду так і не надали, суд вирішив проводити розгляд справи за відсутності нез`явившихся осіб. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Проаналізувавши обставини справи у сукупності, суд доходить до наступного висновку. Встановлено, що 01 лютого 2017 року року між [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб, який зареєстровано Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 102, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] . Від шлюбу сторони мають трьох спільних дітей - [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видане Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1622, серія [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видане Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 1621, серія [NUMBER] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження, яке видане Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, актовий запис № 2508, серія [NUMBER] . Як зазначала позивач у позовній заяві, сімейні відносини між подружжям не склалися, наразі шлюб існує лише формально, відносини подружжя мають лише негативний характер. Згідно із статтею 21 Сімейного кодексу України (далі - СК України), шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Так, відповідно до статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частини перша статті 24 СК України). Відповідно до частин третьої, четвертої статті 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно із статтею 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, зважаючи на те, що судом встановлено, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Outcome: approved