Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-14 00:00:00

28 березня 2023 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» про відшкодування моральної шкоди, завданої працівнику внаслідок ушкодження його здоров`я (виробнича травма, трудове каліцтво). В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він перебуваючи на посаді машиніста конвеєра (в підземних умовах кар`єру) дробильної фабрики №3 рудоуправління гірничого департаменту Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», 31.08.2021 року на своєму робочому місці, під час виконання своїх трудових обов`язків отримав виробничу травму, а саме: «сполучена травма: закрита черепно-мозкова: струс головного мозку. Закритий компресійний перелом тіла хребця L І-ІІ ст.», Згідно МКХ-10 травма відноситься до категорії тяжка. За результатами проведеного компетентною комісією розслідування нещасного випадку, що стався 31.08.2021 року о 15 год. 10хв. із ним в районі станції приводів стрічкового конвеєра №4 дробильної фабрики №3 рудоуправління гірничого департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» було прийнято рішення визнати даний нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом. Даний факт підтверджується Актом Форми Н-1/ від 07.09.2021 року розслідування нещасного випадку, що стався 31 серпня 2021 року о 15 годині 10 хвилин на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», затвердженого директором департаменту з охорони праці, промислової безпеки та екології ПАТ «АМКР» Ж.А. Єсмахановим 09.09.2021 року. Внаслідок зазначеного вище нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, він 20.04.2022 року, первинно пройшов огляд МСЕК, за результатами якого йому було визначено ступінь втрати професійної працездатності 40% внаслідок трудового каліцтва, встановлено ІІІ групу інвалідності. У зв`язку з вказаним трудовим каліцтвом він відчув сильний фізичний біль, тривалий час був суттєво обмежений в можливості пересуватись в просторі, вимушений був знаходитись на стаціонарному лікуванні з приводу триманих травм, проходив тривалі курси медичної реабілітації, що призвело до втрати життєвого часу, який він міг витратити на спілкування зі своїми близькими людьми, сім`єю, приділити своєму духовному та інтелектуальному розвитку. Наразі відчуває постійні головні болі, запаморочення, болі в нижній частині спини, біль у ділянці поперекового відділу хребта, в правому печі, слабкість в ногах, оніміння в гомілках, стопах, пекучі болі в нижніх кінцівках, затримку сечовипускання. Перелічені негативні явища переконливо доводять факт завдання моральної шкоди внаслідок отриманого трудового каліцтва та стійкої втрати професійної працездатності. У зв`язку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь 268 000,00 гривень в порядку відшкодування моральної шкоди, без утримання податку з доходу фізичних осіб, заподіяної йому внаслідок ушкодження його здоров`я. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу від 29 березня 2023 року по справі відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. Представник Відповідача Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» - Ботвінко О.А. подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що частина вини в настанні нещасного випадку лежить і на [PERSON] , котрий не відмовився від дорученої йому роботи після того, як створилася небезпечна ситуація та приступив до робіт, пов`язаних зі скропленням не пройшовши спеціальне навчання, тим самим порушив п.п. 1.18, 3.16.1. «Інструкції з охорони праці машиніста конвеєра» ОП.701.41.21. В спірних правовідносинах не було встановлено вчинення з боку відповідача будь-яких неправомірних дій, що могли б призвести до ушкодження здоров`я позивача, отже відсутня одна з обов`язкових передумов для відшкодування. З огляду на вищевикладене, вважає, що розмір моральної шкоди, визначений позивачем, належним чином не вмотивований, завищений та не відповідає тяжкості та характеру шкоди, про наявність якої стверджує позивач та просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. В судове засідання сторони не викликались. Відповідно до ч. 5\~ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Клопотання учасників провадження до суду про розгляд справи з викликом сторін до судового засідання не надходило. Дослідивши письмові матеріали справи, суд доходить висновку про необхідність часткового задоволення позову, виходячи з наступного. При вирішенні питання про спричинення позивачеві моральної шкоди, суд враховує конкретні обставини справи, з урахуванням характеру, обсягу, тривалості та наслідків заподіяних позивачеві моральних страждань, стан його здоров`я, втрату професійної працездатності, вину підприємства в заподіянні шкоди, істотних вимушених змін у його життєвих стосунках. Судом встановлено, що [PERSON] з 01.08.1994 року працює в ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» на посаді машиніста конвеєра (в підземних умовах кар`єру), стаж роботи на підприємстві складає 27 років, відповідно до записів, які містяться в трудовій книжці серії [NUMBER] . (а.с.13-16) В трудовій книжці позивача містяться відомості про реорганізацію Новокриворізького державного гірничо-збагачувального комбінату в Криворізький державний гірничо-металургійний комбінат «Криворіжсталь». Криворізький державний гірничо-металургійний комбінат «Криворіжсталь» було перетворено в Відкрите акціонерне товариство «Криворіжсталь», згодом на Відкрите акціонерне товариство «Міттал Стіл». З огляду на вищезазначене, суд погоджується з твердженнями позивача про те, що відповідач ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» є належним відповідачем, що несе відповідальність по відшкодуванню моральної шкоди позивачу. Відповідно до Акту розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 31 серпня 2021 року о 15 год. 10 хв., діагноз, який встановлено закладом охорони здоров`я сполучена травма: закрита черепно-мозкова травма: струс головного мозку. Закритий компресійний перелом тіла хребця L І-ІІ ст. Травма відноситься до категорії тяжка. Причиною настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, шкідливі або небезпечні виробничі фактори основною є невиконання вимог інструкцій з охорони праці, супутніми є залучення до роботи працівників не за спеціальністю, невиконання посадових обов`язків. Згідно висновку комісії встановлено, що нещасний випадок з машиністом конвеєра (в підземних умовах кар`єру) дробильної фабрики №3 рудоуправління гірничого департаменту Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» [PERSON] , підпадає під вимоги підпункту 5, пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві» (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337), та є таким, що пов`язаний з виробництвом. (а.с. 17-30) Згідно довідки про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги від 20 квітня 2022 року серії 12 ААА № 063144 позивачу встановлено ІІІ групу інвалідності, ступінь втрати професійної працездатності становить 40% з 20.04.2022 року 01 травня 2023 року.(а.с. 31) Згідно довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААВ №569223 від 20.04.2022 року встановлено ІІІ групу інвалідності з 20 квітня 2022 року до 01 травня 2023 року, причиною інвалідності є трудове каліцтво, підставою є акт огляду МСЕК №558. Висновок про умови та характер праці протипоказання важка фізична праця, . (а.с.32) Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №У-19115 [PERSON] , [INFO] знаходився на стаціонарному лікуванні та обстеженні в відділенні полі травми з 31.08.2021 по 03.09.2021, в нейрохірургічному відділенні з 03.09.2021 по 21.09.2021 р., діагноз: поєднана травма: закрита черепно-мозкова травма. Струс головного мозку. Забої, садна м`яких тканин голови. Закрита хребтово-спинномозкова травма. Компресійно-уламковий перелом тіла L1 хребця. Операція від 09.09.2021 р. (а.с.35,36) Відповідно до виписки із медичної карти стаціонарного хворого №33 [PERSON] , [INFO] встановлено основний діагноз: закритий компресійно-уламковий перелом тіла L1 хребця. Стан після оперативного лікування (07.09.2021 р.). Травма на виробництві 31.08.2021 р. (а.с.37-38) Таким чином, судом встановлено, що при виконанні трудових обов`язків з позивачем стався нещасний випадок та завдано тяжких наслідків. Як встановлено із медичних документів, Позивач внаслідок нещасного випадку на виробництві втратив професійну працездатність, не має змоги вести звичне життя, приймати ліки, бо без них його стан погіршується і він взагалі не може вести нормальне життя. При цьому суд враховує, що у зв`язку з вказаним трудовим каліцтвом Позивач відчув сильний фізичний біль, тривалий час був суттєво обмежений в можливості пересуватись в просторі, вимушений був знаходитись на стаціонарному лікуванні з приводу отриманих травм, проходив тривалі курси медичної реабілітації, що призвело до втрати життєвого часу. Наразі відчуває постійні головні болі, запаморочення, болі в нижній частині спини, біль у ділянці поперекового відділу хребта, в правому печі, слабкість в ногах, оніміння в гомілках, стопах, пекучі болі в нижніх кінцівках, затримку сечовипускання. Перелічені негативні явища не можуть не викликати переживання, страждання, стрес, депресію. Отже, факт моральних страждань є очевидним і не потребує доказуванню іншими засобами доказування. Відповідно до ч.1\~ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"\~суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини, як джерело права. Частинами 1 та 2\~статті 153 КЗпП України\~визначено, що на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно з частин 3-4\~статті 153 КЗпП України\~умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників. Відповідно до частин 1, 3\~ст.13 Закону України "Про охорону праці", роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів,а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Відповідно до\~статті 173 КЗпП України\~шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. Відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством (стаття 237-1 КЗпП України). Відповідно до\~статті 237-1 КЗпП України\~за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина 3\~статті 23 ЦК України). Оскільки закон покладає обов`язок створення безпечних і нешкідливих умов праці, власник або уповноважений ним орган несе матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним із виконанням ним трудових обов`язків, а також за моральну шкоду, заподіяну потерплому внаслідок фізичного чи психічного впливу небезпечних умов праці. Власник звільняється від відшкодування шкоди, якщо доведе, що шкода заподіяна не з його вини. Відповідно до\~статті 22 Закону України «Про охорону праці»\~роботодавець повинен організувати розслідування нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнським об`єднанням профспілок. Згідно\~статті 4 Закону України «Про охорону праці»\~державна політика в галузі охорони праці базується, зокрема на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці; соціального захисту працівників, повного відшкодування шкоди особам, які потерпіли від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. Згідно з нормами\~Конституції України\~людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а утвердження і забезпечення прав і свобод людини головним обов`язком держави (ст.3 Конституції України). Крім того, статтею 46\~Конституції України закріплено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та інших випадках, передбачених законом. Водночас, пунктом 13\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~роз`яснено, що відповідно до\~статті 237-1 КЗпП України\~за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема: виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків, чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. При заподіянні особі моральної шкоди, обов`язок по її відшкодуванню покладається на винних осіб незалежно від того, чи була заподіяна потерпілому майнова шкода та чи відшкодована вона. Виходячи з норм частини 1\~статті 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до частини 1\~статті 1168 ЦК України\~моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Згідно з частинами 1 та 5\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Таким чином, в даному випадку відповідач несе прямий обов`язок по виплаті позивачу відшкодування з приводу спричинення моральної шкоди. Преамбула до Загальної Декларації прав людини закріплює положення про те, що визнання гідності, властивої всім членам людської сім`ї, і рівних та невід`ємних їх прав є основою свободи, справедливості та загального миру. Преамбула до Міжнародного пакту про економічні, соціальні та культурні права проголошує, що всі права людини «випливають із властивої людській особі гідності». Рішенням Конституційного Суду України від 27.01.2004 року у справі № 1-9/2004 (справа про відшкодування моральної шкоди Фондом соціального страхування), моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні та фізичні страждання. Судом встановлені обставини щодо наявності правових підстав для відшкодування моральної шкоди позивачу, оскільки уже самим фактом втрати позивачем професійної працездатності йому спричинена моральна шкода. При цьому, суд наголошує, що відшкодування шкоди полягає у праві особи на відшкодування як матеріальної, так і моральної шкоди, а тому фактичне позбавлення позивача права на відшкодування моральної шкоди суперечить проголошеному принципу державної політики. Таким чином, суд дійшов висновку, про наявність правових підстав для відшкодування моральної шкоди позивачу. Обговорюючи розмір відшкодування моральної шкоди суд виходить з меж позовних вимог та доводів позовної заяви, тяжкості наслідків, які настали в здоров`ї позивача, незворотності таких наслідків, розміру втрати працездатності, настання негативних змін у його житті, неможливість відновлення стану, який мав потерпілий до професійного захворювання, з урахуванням ступеню вини відповідача, час роботи на підприємствах відповідача в умовах шкідливих факторів, постійний характер страждань позивача, яка переносить постійний фізичний біль, обмежений в можливості роботи в домашньому господарстві, звичайних повсякденних заняттях та активному спілкуванні з сім`єю, що вносить істотні вимушені зміни у життєвих стосунках, виходячи із засад розумності та справедливості, і вважає необхідним призначити позивачу компенсацію в розмірі 268 000,00 грн., що буде відповідати розміру заподіяної моральної шкоди. Відповідно до вимог\~ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються Законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Судові витрати підлягають стягненню з відповідача відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~пропорційно розміру задоволених позовних вимог позивача. Згідно\~ст.5 Закону України «Про судовий збір»\~позивач звільнений від сплати судового збору. Відповідно до ч.6\~ст.141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір в розмірі 1073,60 грн. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved