Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

Виклад позиції позивача. [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , Кегичівської селищної ради Харківської області в якому просить визначити їй додатковий строк у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що [INFO] померла її мати [PERSON] . [PERSON] була зареєстрована та проживала на день смерті одна в [ADDRESS] . Після смерті матері [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй майно. 27 жовтня 2022 року позивач звернулась до Кегичівської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини. Проте, постановою від 27 жовтня 2022 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , у зв`язку з пропущенням нею строку для прийняття спадщини. Підставою пропуску, встановленого законом строку, стала хвороба позивача. Відповідно до довідки, виданої КНП Кегичівської селищної ради «Кегичівська ЦРБ», позивач знаходилась на лікуванні з 25 жовтня 2021 року по 03 листопада 2021 року з діагнозом тромбоз геморабдальних вузлів. У зв`язку з чим, [PERSON] була позбавлена можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори для прийняття спадщини матері. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі. 07 квітня 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом. Ухвалою суду від 10 квітня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 03 травня 2023 року. У підготовче засідання учасники судового розгляду не з`явились, про місце дату та час повідомлені у встановленому законом порядку, натомість надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, окрім того: позивач - свої позовні вимоги підтримує, судові витрати просить залишити за нею; відповідач [PERSON] - позовні вимоги відповідача визнає в повному обсязі, проти винесення рішення в підготовчому засіданні не заперечує, представник відповідача - просить суд прийняти законне та обгрунтоване рішення за наявними матеріалами справи. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частиною 4 ст. 200 ЦПК України встановлено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. За змістом ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Як передбачено ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Фіксація судового розгляду справи технічними засобами не проводилась, згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Судом встановлено, що [PERSON] , померла [INFO] , актовий запис №154, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] (а.с.8). Факт родинного зв`язку позивача з померлою підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.7). Згідно довідки Кегичівської селищної ради Харківської області від 17 квітня 2023 року № 35, [PERSON] , 1939 року народження, на день смерті [INFO] проживала одна в [ADDRESS] (а.с.9). Постановою Кегичівської державної нотаріальної контори від 27 жовтня 2022 року № 385/02-31 відмовлено [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] її матері [PERSON] (а.с.10). Згідно довідки Кегичівської селищної ради Харківської області від 17 березня 2023 року № 35 [PERSON] на день смерті проживала одна в [ADDRESS] (а.с.9). Згідно довідки Кегичівської центральної районної лікарні, [PERSON] знаходилась на лікуванні у лікаря - хірурга з 25 жовтня 2021 року по 03 листопада 2021 року (а.с.11). Відповідно до постанови Кегичівської державної нотаріальної контори від 27 жовтня 2022 року № 385/02-31 відмовлено [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] у зв`язку із пропущеним строком подання заяви для прийняття спадщини. Крім того в судовому засіданні досліджено копії паспортів та ідентифікаційних кодів [PERSON] (а.с.5-6) та [PERSON] (а.с.12) з підтвердженням їх анкетних даних, копію свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 10 квітня 1967 року (а.с.13) та копію спадкової справи № 119/2021 до майна померлої [INFO] [PERSON] (а.с.20-29). Відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір. Як передбачено ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За загальним правилом (частина 1 статті 13 ЦПК України), суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, кожна з яких, відповідно до частини 1 статті 81 ЦПК України повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Частиною 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що відповідно до статей 55, 124 Конституції України та статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно до ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Частиною 2 ст. 1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Отже, часом відкриття спадщини є день смерті [PERSON] , а саме [INFO] , і саме з цього часу починається строк для прийняття спадщини спадкоємцями. Статтею 1217 ЦК України визначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61/21447св19). Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців: 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобою що підтверджується відповідними документами. А тому, у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, позивачка не мала можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що суди відкривають провадження по справам у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Це положення також закріплено у інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/04-13 від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Також, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обставини, на які посилається позивачка, як на підстави пропуску встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами. Відповідачем заперечень не надано. Позивач просить залишити судові витрати за нею, тому підстав для їх розподілу суд не вбачає. Щодо перекладу прізвищ з російсько на українську мову, взято до уваги «Український правопис», що затверджений Постановою Кабінету міністрів України №437 від 22 травня 2019 року. Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Outcome: approved