overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

Позивач КП «Харківські теплові мережі» 09.11.2022 звернувся в Київський районний суд м. Харкова з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги з теплопостачання. В своїй позовній заяві просить стягнути з відповідача заборгованість за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, що отримані за адресою [ADDRESS] , за період з 01.02.2019 року по 01.05.2021 року в сумі 20515,92грн. 11.11.2022 року ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова Демченко С.В. дану цивільну справу направлено за підсудністю до Київського районного суду м.Полтави. Ухвалою Київського районного суду м.Полтави від 01.02.2023 відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідачем відзив на позовну заяву не подавався. Представник КП «Харківські теплові мережі» просив проводити розгляд справи за його відсутності. За таких обставин судом відповідно до положень норм ст. ст. 280, 281\~ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Суд, дослідивши зібрані в справі докази, приходить до таких висновків. Судом встановлено, що позивач КП Харківські теплові мережі» в період з 01.02.2019 року по 01.05.2021 рік надавав послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання за адресою: [ADDRESS] , але плата за послуги не вносилася, існує заборгованість вказаний період в розмірі 20515,92 грн. При цьому розрахунок вартості послуг відповідає затвердженим тарифам. Відповідно до ст.\~67\~ЖК України плата за комунальні послуги береться за затвердженими в установленому порядку тарифами. Статтями 64, 68\~ЖК України передбачено обов`язок відповідачів своєчасно вносити плату за комунальні послуги. Статтею 9\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» передбачено, що споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються нарівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Оскільки відповідач покладені як на споживача обов`язки належним чином не виконував, за отримані послуги не сплачував, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача заборгованості є повністю обґрунтованими. Тому з відповідача на користь Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню сума заборгованості за послуги з централізованого опалення та гарячого водопостачання, які отримані за адресою: [ADDRESS] , в розмірі 20515,92 грн. Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З відповідача на користь позивача слід стягнути понесені судові витрати в розмірі 2481 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

Представник Комунального некомерційного підприємства «Хмельницький обласний заклад з надання психіатричної допомоги» Хмельницької обласної ради (далі - КНП «ХОЗЗНПД» ХОР) звернувся до суду із заявою про примусову госпіталізацію [PERSON] . Заява вмотивована тим, що пацієнт страждає на параноїдну шизофренію, епізодичний тип перебігу зі стабільним типом дефекту, внаслідок чого він становить небезпеку для оточуючих. Представник психіатричного закладу у судовому засіданні заяву підтримала та зазначила, що у [PERSON] діагностовано захворювання у вигляді параноїдної шизофренії, епізодичний тип перебігу зі стабільним типом дефекту. У такому стані він не може надати усвідомленої згоди на госпіталізацію. [PERSON] судовому засіданні не зміг усвідомлено висловити власну думку відносно своєї госпіталізації до психіатричного закладу. Прокурор не заперечує проти задоволення заяви про госпіталізацію хворого. Представник органу опіки та піклування Ярмолинецької селищної ради не заперечує проти задоволення заяви про госпіталізацію хворого. Заслухавши пояснення, дослідивши матеріали справи, суд вважає заяву такою, що підлягає задоволенню. Відповідно до статті 14 Закону України "Про психіатричну допомогу" особа, яка страждає на психічний розлад, може бути госпіталізована до закладу з надання психіатричної допомоги без її усвідомленої письмової згоди або без письмової згоди її законного представника, якщо її обстеження або лікування можливі лише в стаціонарних умовах, та при встановленні в особи тяжкого психічного розладу, внаслідок чого вона: вчиняє чи виявляє реальні наміри вчинити дії, що являють собою безпосередню небезпеку для неї чи оточуючих, або неспроможна самостійно задовольняти свої основні життєві потреби на рівні, який забезпечує її життєдіяльність. Судом встановлено, що 26 квітня 2023 року [PERSON] , був доставлений на приймальне відділення КНП «ХОЗЗ НПД» ХОР. Комісія лікарів-психіатрів 27 квітня 2023 року оглянула та встановила наявність у нього захворювання у вигляді параноїдної шизофренії, епізодичний тип перебігу зі стабільним типом дефекту, внаслідок чого він становить небезпеку для оточуючих. Дані обставини підтверджуються: висновком комісії лікарів психіатрів від 27 квітня 2023 року, медичною карткою стаціонарного хворого №2907. Згідно із частини сьомої статті 294 ЦПК України при ухваленні судом рішення судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлене законом. На підставі статей 14, 22 Закону України "Про психіатричну допомогу",

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

13 квітня 2023 року Дарницьким районним судом міста Києва ухвалено рішення у цивільній справі №243/10918/21 за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. 17 квітня 2023 року від представника позивача до суду надійшла заява про ухвалення додаткового рішення, яка обґрунтована тим, що під час ухвалення рішення судом не було вирішено питання про стягнення з відповідача понесених позивачем витрат по сплаті судового збору у розмірі 908 грн. У судове засідання сторони не з`явились, про час, дату та місце розгляду заяви повідомлялись належним чином. Представник позивача в заяві просив продити її розгляд за його відсутності. Суд вважає за можливе провести засідання за відсутності сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду заяви (ч. 4 ст. 270 ЦПК України). Дослідивши матеріали справи та заяву, суд вважає необхідним ухвалити додаткове рішення у справі, виходячи з наступного. Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13 квітня 2023 року позов задоволено. Шлюб, укладений 1 вересня 2003 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , про що був зроблений відповідний актовий запис № 4, актовий запис про реєстрацію якого поновлений Дарницьким районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 15 травня 2021 року, розірвано. Однак при винесені рішення судом не було вирішено питання щодо стягнення з відповідача понесених позивачем витрат по сплаті судового збору. Частиною 1 ст. 133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. У матеріалах справи міститься квитанція про сплату судового збору № 0.0.2291583462.1 від 6 жовтня 2021 року в розмірі 908 грн. (а.с. 14). Оскільки при ухваленні рішення про задоволення позову [PERSON] судом не було вирішено питання про відшкодування йому понесених витрат по сплаті судового збору, то суд вважає необхідним заяву задовольнити та ухвалити додаткове рішення, яким стягнути з відповідача на користь [PERSON] витрати по сплаті судового збору в розмірі 908 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

У квітні 2023 року [PERSON] звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва із заявою про встановлення факту смерті батька - [PERSON] , який помер - [INFO] , місце смерті - [ADDRESS] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 24.04.2023 року відкрито провадження у справі. Заява обґрунтована тим, що отримати свідоцтво про смерть у відділі державної реєстрації актів цивільного стану неможливо, оскільки факт смерті відбувся на тимчасово окупованій території України, на якій неможливо отримати медичний документ, який може бути прийнято відділом ДРАЦС для здійснення реєстрації смерті, відповідно до статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану». Встановлення факту смерті необхідно заявнику для отримання свідоцтва про смерть, у зв`язку із чим, на підставі ст. 315-318, 430, 431 ЦПК України звернувся до суду. В судове засідання заявник та заінтересована особа не з`явились, про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від заявника на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, заяву підтримує, просить задовольнити. Заінтересована особа про причини неявки суд не повідомила, заяв та клопотань не подавала. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що заявник, [PERSON] , є донькою померлого [PERSON] , [INFO] . Даний факт підтверджується копіями доданих до матеріалів справи доказів, а саме: копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] ; копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Письмовим документом, який підтверджує факт смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , є свідоцтво про смерть, видане 11.01.2023 року. Однак, вказаний документ видані органом, який знаходиться на території, непідконтрольній державній владі України. Крім того, до матеріалів справи додано фото могили де похований [PERSON] , [INFO] , дата смерті [INFO] . Також, заявником додано до матеріалів справи копію письмових пояснень [PERSON] , яка проживала разом з померлим, що підтверджується копією домової книги домоволодіння за адресою [ADDRESS] . В письмових поясненнях [PERSON] зазначила, що її відчим [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] за адресою [ADDRESS] . Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті. Згідно із ч. 1 ст. 317 ЦПК України, заява про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, може бути подана родичами померлого або їхніми представниками до суду за межами такої території України. З огляду на викладене, суд вважає, що є достатньо доказів, які підтверджують той факт, що 09.01.2023 року за адресою [ADDRESS] , настала смерть [PERSON] , [INFO] . На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

В квітні 2023р. позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що 05 червня 2022р. між сторонами було зареєстровано шлюб у Оболонському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у м. Києві Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ), про що було зроблено актовий запис № 772. Подружнє життя у сторін не склалося через відсутність взаєморозуміння в поглядах на сімейне життя, несумісності характерів. Спільне господарство сторонами не ведеться, шлюбно-сімейних відносин не підтримують. Подальше спільне життя між сторонами і збереження шлюбу не можливе та суперечить їх інтересам. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14 квітня 2023р. відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 25 квітня 2023р. на адресу суду надійшла заява відповідача про визнання позову. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 05 червня 2022р. Судом встановлено, що між сторонами склались неприязні стосунки, які негативно впливають, як на позивачку, так і на відповідача. Сторони не ведуть спільного господарства, проживають окремо, примирення між сторонами не відбулося. Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. У відповідності з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одниміз подружжя. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено,що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам. Після розірвання шлюбу, прізвище сторін незмінні. Відповідно до ст. ст. ст. 141, 142 ЦПК України, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню 50 відсотків судового збору - 536,8 грн., та підлягає поверненню позивачці з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, шляхом зобов`язання Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві повернути останній - 536,8 грн., згідно квитанції № 11613 від 04 квітня 2023р.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

В лютому 2023р. позивачка [PERSON] звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що 20 червня 2014р. між сторонами було зареєстровано шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, про що було зроблено актовий запис № 733. В шлюбі у сторін, [INFO] народилася донька [PERSON] . Подружнє життя у сторін не склалося через відсутність взаєморозуміння в поглядах на сімейне життя, несумісності характерів. Спільне господарство сторонами не ведеться, шлюбно-сімейних відносин не підтримують. Подальше спільне життя між сторонами і збереження шлюбу не можливе та суперечить їх інтересам. Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 14 березня 2023р. відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 25 квітня 2023р. на адресу суду надійшла заява відповідача про визнання позову. Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 20 червня 2014р. [INFO] , в шлюбі у сторін народилася донька [PERSON] . Судом встановлено, що між сторонами склались неприязні стосунки, які негативно впливають, як на позивачку, так і на відповідача. Сторони не ведуть спільного господарства, проживають окремо, примирення між сторонами не відбулося. Згідно з ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. У відповідності з ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одниміз подружжя. Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено,що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їхнім інтересам. Після розірвання шлюбу, прізвище сторін незмінні. Відповідно до ст. ст. ст. 141, 142 ЦПК України, з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню 50 відсотків судового збору - 536,8 грн., та підлягає поверненню позивачці з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого нею при поданні позову, шляхом зобов`язання Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві повернути останній - 536,8 грн., згідно квитанції № 0.0.2850586369.1 від 09 лютого 2023р.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

Позивач звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що вони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 13.06.2018 року Луцьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Волинській області, про що зроблено актовий запис №125. Від спільного подружнього проживання у них народився син [PERSON] , [INFO] . Зазначає, що одруження з відповідачем виявилось невдалим через сварки, непорозуміння. Позивач просить розірвати шлюб з відповідачем. Позивач в судове засідання подала заяву, в якій зазначає, що позовні вимоги підтримує повністю та просить проводити розгляд справи у її відсутності. Відповідач в судове засідання подав заяву в якій зазначив, що позовні вимоги щодо розірвання шлюбу визнає повністю, просить проводити розгляд справи у його відсутності. Враховуючи те, що в судове засідання сторони не з`явились, тому згідно з ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється без фіксування технічними засобами. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд приймає визнання позову відповідачем, оскільки таке визнання відповідає вимогам Сімейного кодексу України, відповідає інтересам сторін по справі та не суперечить правам та інтересам інших осіб. Згідно з ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. З наданого суду свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі з 13.06.2018 року. Із дослідженої судом копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] встановлено, що строни у справі є батьками неповнолітнього [PERSON] , [INFO] . В ході розгляду справи встановлено, що причиною розірвання шлюбу є непорозуміння, котрі виникають між подружжям. Сторони примирюватись та зберігати шлюб не бажають. Враховуючи вищенаведене,\~суд прийшов\~до висновку,\~що між\~сторонами виникли\~відносини,\~які не\~сприяють збереженню\~їх сім`ї.\~ Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них. Оцінивши всі докази в сукупності, суд прийшов до висновку, що збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, оскільки сім`я сторін розпалась і надалі її зберігати недоцільно, а шлюб слід розірвати.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

Заявник звернувся до суду із заявою про визнання [PERSON] недієздатним, посилаючись на те, що останній є психічно хворим, у зв`язку із чим перебуває на «Д» обліку. Через свою хворобу його дід [PERSON] не може розуміти значення своїх дій, керувати ними та потребує постійної допомоги як в побутових, повсякденних питаннях, так і в прийнятті рішень юридичного характеру від його імені, отже потребує опіки. В судове засідання заявник не з`явився направивши на адресу суду заяву, в якій підтримав заявлені вимоги, просив їх задовольнити та розгляд справи провести у його відсутності. Представник заінтересованої особи органу опіки і піклування Ванчиковецької сільської ради в судове засідання не з`явився надавши суду заяву, в якій просив розглянути справу у його відсутності та проти задоволення заяви не заперечував. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до висновку судово-психіатричної експертизи № 434 від 21 квітня 2023 року [PERSON] на даний час страждає психічним захворюванням у формі вираженого психоорганічного розладу (судинного та атеросклеротичного характеру), астено-апатична форма, а тому за своїм психічним станом не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. За своїм психічним станом не може бути присутнім в залі судового засідання під час розгляду даної справи. З подання виконавчого комітету Ванчиковецької сільської ради вбачається, що орган опіки та піклування вважає за доцільне призначити над [PERSON] його опікуном онука [PERSON] .. Згідно ч. 1 ст. 39 ЦК України фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. За змістом ч. 1 ст. 295 ЦПК України заява про визнання фізичної особи недієздатною подається до суду за місцем проживання цієї особи, а якщо вона перебуває на лікуванні у наркологічному або психіатричному закладі, - за місцезнаходженням цього закладу. Відповідно до ч. 3 ст. 296 ЦПК України заява про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. У відповідності до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України у рішенні суду слід визначити строк його дії, який не може перевищити двох років. За вказаних обставин, суд вважає, що у справі достатньо доказів, які у своїй сукупності дають підстави для визнання [PERSON] недієздатним та призначення [PERSON] опікуном над ним. На підставі ст. 39 ЦК України,

Outcome: approved