Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-09 00:00:00

В березні 2023 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» про скасування наказу та стягнення моральної шкоди. В обгрунтування заявлених вимог позивач вказала, що з 15.02.2001 р. працює вихователькою в Хмельницькому міському центрі комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» та відповідає займаній посаді оскільки має відповідну освіту та періодично проходить атестацію та підвищення кваліфікації. На утриманні має дитину з інвалідністю, що вбачається з даних посвідчення про інвалідність доньку [PERSON] , [INFO] , діагноз оперований сколіоз, яка потребує постійної реабілітації тому працевлаштувалась в Центр. Дитина навчається в 25 школі, 9 клас, на домашньому навчанні. Після її письмового звернення до керівника управляння праці та соцзахисту [PERSON] 16.02.2022 р. керівник Центру почав пред`являти до неї безпідставні претензії з приводу ніби то неналежного виконання посадових обов`язків. 06.03.2023р. на загальних зборах колективу Центру керівник закладу оголосив про наказ від 17.02.2023р. яким їй оголошено «догану» ніби то за неналежне виконання її посадових обов`язків, а саме за її дзвінок до батька однієї дитина, яка перебувала в їх закладі без належних документів. На її прохання надати копію наказу для ознайомлення, було відмовлено. Лише 20.03.2023 р. на запит адвоката була надана відповідь з копіями витребуваних документів. З`ясувалось, що 17.02.2023 р. директором Центру було видано наказ № 8-В не про догану а «Про винесення попередження [PERSON] ». Наказ № 8-В від 17.02.2023 р. містить посилання на те, що «У зв`язку з невиконанням посадових обов`язків, перевищення посадових повнова [PERSON] , на підставі Кодексу законів про працю України, пункт 7.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку, у відповідності до Акту службового розслідування від 16.02.2023 р. 1. Винести вихователю [PERSON] попередженя за невиконання посадових обов`язків та перевищення посадових повноважень. 2. У разі повторного порушення трудової дисципліни до вихователя [PERSON] буде застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.» Вважає, що до неї безпідставно застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді «попередження» так, як вона не порушувала своїх посадових обов`язків і в її діях, немає дисциплінарного проступку. Також такого виду дисциплінарного стягнення як попередження, діючим законодавством не передбачено. Окрім того, відповідно до діючого законодавства підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнає дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. При визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має значення наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, яка, пов`язується з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов`язків без поважних причин. На вимогу керівника Центру надала пояснення в якому заперечила будь які винні дії з свого боку. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку, доведення підстав накладення дисциплінарного стягнення та обставин його застосування покладається на відповідача. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, що послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто орган, правомочний застосовувати дисциплінарні стягнення повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Крім цього, вважає що дії керівника центру призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від неї додаткових зусиль для організації свого життя тому вважаю, що їй заподіяна моральна шкода. Беручи до уваги Постанову Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, характер немайнових втрат (їх тривалості), беручи до уваги тяжкість вимушених змін у її життєвих і виробничих стосунках, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості вважає, визначити моральну шкоду, що підлягає до стягнення з відповідача у розмірі 15000 грн. З врахуванням наведеного позивач просить: скасувати наказ № 8-В від 17.02.2023 р. про застосування до неї дисциплінарного стягнення у вигляді попередження; стягнути з Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю Школа життя» на її користь моральну шкоду у розмірі 15000 грн. та витрати на правову допомогу. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, просили задоволити з підстав зазначених у позовній заяві, позивач суду пояснила, що своїх посадових обов`язків вона не порушувала. Представник відповідача в судовому засіданні проти заявлених вимог заперечив, суду пояснив, що позивач безпідставно подзвонила батьку дитини, яка себе не може обслуговувати, щоб він забрав дитину. У зв`язку з чим, батько був змушений залишити роботу, викликати таксі, і дитина змушена була бути з ним на роботі до кінця робочого дня. Ніхто не надавав позивачу права змінювати графік роботи Центру. Батько написав скаргу, вони провели службове розслідування і вирішили застосувати дисциплінарне стягнення, але він цього не зробив, враховуючи, що позивач сама виховує дитину з інвалідністю. Тому її попередили щоб такого більше не допускати, дисциплінарне стягнення не застосовувалося. Також суду пояснив, що в обов`язки вихователя не входить виконання санітарних обов`язків по догляду за дітьми, це обов`язки соціального працівника, яка в той день була відсутня, оскільки він її відпустив за сімейними обставинами. Заслухавши пояснення позивача, її представника, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] працює вихователем Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя», має на утриманні дитину з інвалідністю. Згідно посадової інструкції вихователя №12, вихователь зобов`язаний: виконувати Положення Центру, правила і режим внутрішнього трудового розпорядку; забезпечувати умови для реабілітації дітей у групах та на дому, сприяти розвиткові їх здібностей; розпочинати робочий день згідно розкладу, тижневе навантаження складає 25 годин; складати календарний і щоденний план реабілітаційних заходів; щоденно проводити практичні заняття з дітьми по самообслуговуванню та підготовці їх до посильної трудової діяльності, самостійного життя; здійснювати заходи, які сприяють фізичному розвитку вихованців; підтримувати постійний зв`язок з вчителями-реабілітологами, дефектологом (логопедом), медичним персоналом та батьками; виховувати у дітей повагу до батьків, рідних, старших, культурно-національних, духовних, історичних традицій держави; бережливе ставлення до навколишнього середовища; дотримуватись педагогічної етики, моралі, поважати гідність дітей; захищати дітей від будь-яких форм фізичного, морального або психічного насильства; стежити за забезпеченням здорових, безпечних умов виховання, навчання, праці, проживання, відпочинку та ін. Наказом Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» №5-Д від 13.02.2023 року до групи щоденного перебування по наданню реабілітаційних послуг зараховано - [PERSON] , [INFO] (відповідальні за проведення занять: вчитель-реабілітолог - [PERSON] , вихователь - [PERSON] ). 15.02.2023 року [PERSON] - батько [PERSON] , написав скаргу Директору ЦРДУШЖ з проханням розібратися та наказати винну особу, оскільки 15.02.2023 року до нього подзвонила вихователь з групи його сина [PERSON] , з проханням забрати сина раніше, хоча він був на роботі і змушений був викликати таксі та забрати сина. [PERSON] був з ним на роботі до 16год. 20 хв. Згідно пояснювальної записки [PERSON] від 15.02.2023р. вона дійсно подзвонила [PERSON] щоб батько за можливості його раніше забрав, оскільки у дитини є проблема з самообслуговуванням. Відповідно до протоколу зборів трудового колективу Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» від 16.02.2023 року вирішили: провести службове розслідування щодо дій вихователя [PERSON] на підставі якого прийняти рішення та призначити покарання за порушення трудової дисципліни; колектив у складі 12 працівників Центру проголосували за звільнення [PERSON] з посади вихователя. Згідно акту службового розслідування від 16.02.2023 року комісія встановила, що через перевищення своїх службових повноважень вихователь [PERSON] перешкодила батькові дитини з інвалідністю [PERSON] виконанню його посадових обовязків та не погодивши свої дії з керівником закладу, без поважних причин викликала батька аби той забрав сина із закладу до 14год. Тобто раніше ніж за ним повинен був приїхати соціальний транспорт. Тож батько змушений був за власний кошт викликати платне таксі. У даному випадку вихователь спричинила сім`ї [PERSON] непередбачувані матеріальні витрати. Постраждала й дитина з інвалідністю - [PERSON] , який потребує сторонньої допомоги, бо вимушено перебував кілька годин без належних умов (на роботі у батька). Беручи до уваги результати розслідування, комісія вважає, що вихователь групи ранньої реабілітації заслуговує дисциплінарного стягнення у вигляді - догани. Наказом Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» № 8-В від 17.02.2023 р., у зв`язку з невиконанням посадових обов`язків, перевищення посадових повноважень [PERSON] , на підставі Кодексу законів про працю України, пункт 7.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку, у відповідності до Акту службового розслідування від 16.02.2023 р., наказано: 1. Винести вихователю [PERSON] попередженя за невиконання посадових обов`язків та перевищення посадових повноважень. 2. У разі повторного порушення трудової дисципліни до вихователя [PERSON] буде застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Вищевказані обставини підтверджуються: наказами Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» №5-Д від 13.02.2023 року, № 8-В від 17.02.2023 р.; посадовою інструкцією вихователя №12; скаргою від 15.02.2023 року [PERSON] ; індивідуальною програмою реабілітації дитини інваліда від 13.02.2023 року; рішенням про надання соціальних послуг від 13.02.2013р.; пояснювальними записками [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] від 15.02.2023р.; протоколом зборів трудового колективу Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» від 16.02.2023 року; актом службового розслідування від 16.02.2023 року; посвідченням [NUMBER] ; свідоцтвом про народження серія [NUMBER] . Статтею 140 КЗпП України визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохоченням за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 147 КЗпП України визначені стягнення за порушення трудової дисципліни. Так, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана; звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Відповідно до п.7.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя», за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один із таких заходів стягнення: догана; звільнення. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. За змістом ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч.1,5,6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.ч.1,2 ст. 77 ЦПК України). Частиною першою статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. З досліджених в судовому засіданні доказів встановлено, що наказом Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» № 8-В від 17.02.2023 р., на підставі Кодексу законів про працю України, пункт 7.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку, у відповідності до Акту службового розслідування від 16.02.2023 р., до [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення, у зв`язку з невиконанням посадових обов`язків, перевищення посадових повноважень. Заперечення представника відповідача щодо того, що дисциплінарне стягнення до позивача не застосовувалось, суд оцінює критично, оскільки п. 7.1. Правил внутрішнього трудового розпорядку (посилання на який містить оспорюваний наказ) врегульовано саме питання застосування дисциплінарних стягнень. Таким чином, відповідачем застосовано до позивача вид дисциплінарного стягнення, який не передбачено ні КЗпП України, ні Правилами внутрішнього трудового розпорядку. Не обгрунтовано в оспорюваному наказі і порушення трудової дисципліни, за які до позивача застосовано дисциплінарне стягнення. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що наказ Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» №8-В від 17.02.2023 року про застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у виді попередження, слід скасувати, оскільки він винесений з порушенням вимог КЗпП України. Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди, слід зазначити наступне. Відповідно до ст.237-1 КЗпП України, відшкодування роботодавцем моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав, у тому числі внаслідок дискримінації, мобінгу (цькування), факт якого підтверджено судовим рішенням, що набрало законної сили, призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує, глибину і тривалість душевних страждань позивача внаслідок винесення відповідачем наказу з порушенням вимог КЗпП України, внаслідок чого вона повинна була вживати заходів для відновлення порушених прав, в тому числі звертатись за правовою допомогою до адвоката та до суду за захистом своїх порушених прав, виходячи з принципу розумності і справедливості, та приходить до висновку, що з відповідача слід стягнути на користь позивача 1000грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» про скасування наказу та стягнення моральної шкоди, підлягають частковому задоволенню і слід: скасувати наказ Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» №8-В від 17.02.2023 року про застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у виді попередження; стягнути з Хмельницького міського центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю «Школа життя» на користь [PERSON] 1000грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. В задоволенні решти позовних вимог слід відмовити. Відповідно до ст.141 КЗпП України з відповідача слід стягнути на користь держави судовий збір пропорційно задоволеним вимогам в розмірі 1145,21грн. (1073,60 + 71,61 (15000/100 = 150; 1000/150 = 6,67; 1073,60/100 х 6,67 = 71,61). На підставі викладеного,

Outcome: partial