Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

02 серпня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" до [PERSON] про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що здійснює послуги з постачання електроенергії за адресою: [ADDRESS] . Як вказує позивач, відповідач є власником помешкання, що розташоване по [ADDRESS] та у зв`язку із несплатою коштів за вищевказані послуги, у нього виникла заборгованість, яка разом із нарахуванням інфляційної складової боргу та 3% річних складає 5200,00 грн., яку позивач просить стягнути на свою користь. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 серпня 2022 року цивільну справу № 753/8097/22 передано судді Шаповаловій К.В. 11 серпня 2022 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача. Ухвалою суду від 16 серпня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд позовної заяви за правилами спрощеного позовного провадження у судове засідання на 18 жовтня 2022 року на 12:30 год. Ухвалою суду від 18 жовтня 2022 року судове засідання було відкладено на 14 листопада 2022 року у зв`язку із неявкою сторін. Судові засідання призначені на 14 листопада 2022 року та 16 грудня 2022 року були відкладені у зв`язку із відсутністю електроенергії в приміщенні суду. 16 січня 2023 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання (вх. № 2678) про заміну неналежного відповідача. Клопотання обгрунтоване тим, що у зв`язку із відомостями, які містяться у витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власниками будинку [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] . Ухвалою суду від 16 січня 2023 року було змінено неналежного відповідача [PERSON] на належних - [PERSON] та [PERSON] ,та вилучено [PERSON] з числа відповідачів. Судове засідання було відкладено на 09 березня 2023 року. Судове засідання призначене на 09 березня 2023 року було відкладено на 24 квітня 2023 року у зв`язку із неявкою учасників справи. В судовому засіданні 24 квітня 2023 року протокольною ухвалою суду до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору було залучено [PERSON] , на підставі того, що вона зареєстрована та фактично проживає у помешканні, по якому виникла заборгованість. У судовому засіданні третьою особою було надано суду копію квитанції на підтвердження оплати суми основного боргу у розмірі 3983,48 грн 13 квітня 2023 року (а.с. 73). Судове засідання було відкладено на 03 травня 2023 року на 14:30 року за клопотанням представника позивача. В судове засідання 03 травня 2023 року сторони не з`явилися, представником позивача до суду було подано заяву (вх. № 28110), відповідно до якої представник зазначає, що сума основного боргу була сплачена в повному обсязі, тож наразі сторона позивача ставить лише вимогу про стягнення з відповідачів інфляційної складової боргу, 3% річних та понесені судові витрати. Розгляд справи просили здійснювати без представника позивача. Причини неявки відповідачів суду невідомі, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про що свідчатать зворотні повідомлення, які повернулися до суду, причина неявки третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору суду також невідомі, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлені належним чином під звукозапис у судовому засіданні 24 квітня 2023 року. Відповідно до пункту 1 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку. У відповідності до частини восьмої статті 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями статті 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. У відповідності до статей 174, 178 ЦПК України відповідачі не скористалися своїм процесуальним правом та не направили суду відзив на позовну заяву, із викладенням заперечень проти позову. Дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, вивчивши доводи позивача, викладені у письмових заявах, заслухавши пояснення третьої особи та дослідивши надані нею документи, суд дійшов до наступного висновку. ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» є правонаступником ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» в частині прав та обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії (електричними (локальними) мережами, в тому числі і в частині використання ліцензії та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». У серпні 2022 року ПРАТ «ДТЕК Київські Електромережі» звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 5200,00 грн. В ході розгляду справи з`ясувалося, що власниками помешкання, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , та за яким виникла заборгованість є: [PERSON] , яка набула права власності на 1/2 частини будинку 30 березня 2011 року та [PERSON] , яка набула права власності на 1/2 частини будинку 02 березня 2018 року. Відповідачі є власниками особового рахунку № [NUMBER] , відповідно до якого позивач на платній основі здійснює постачання електричної енергії в помешкання відповідача. Відповідно до положення частини четвертої статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до частини п`ятої даної статті, власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини першої статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії станом на виникнення заборгованості регулювалися Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП №312 від 14.03.2018 (далі Правила) і Методикою визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 за № 562. Згідно пунктом 1 Правил, вони є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до п. 20 Правил, розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Відповідно до пункту 27 Правил, у разі несплати за спожиту електричну енергію протягом 10 днів після терміну, зазначеного у договорі чи платіжному документі, та неотримання енергопостачальником повідомлення про оплату на 20 день споживачу надсилається попередження про відключення електричної енергії.У разі несплати за спожиту електричну енергію на 30 день після отримання споживачем попередження енергопостачальник має право відключити споживача від електричної мережі. Пунктом 42 цих Правил передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Однак, відповідачі в добровільному порядку заборгованість не погашають, через що позивач змушений був звернутись до суду із вказаним позовом. Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Станом на 01 грудня 2021 року заборгованість відповідачів складає 5200,00 грн з яких: 3 983,48 грн. - заборгованість за спожиту електричну енергію; 368,04 грн - 3% річних та 848,48 - інфляційні втрати, що підтверджується розрахунком заборгованості (а.с.16). З копії квитанції, яка була долучена третьою особою до матеріалів справи, вбачається, що сума основного боргу за спожиту електроенергію була сплачена станом на 3 травня 2023 року, що також підтверджується заявою представника позивача. Поряд з тим, враховуючи, що представником позивача не подавалась заява про зменшення позовних вимог чи закриття провадження у справі в частині стягнення суми основного боргу, враховуючи те, що основна сума боргу на цей час сплачена, суд відмовляє у задоволенні цієї вимоги. Також позивач просив стягнути з відповідачів інфляційні втрати в розмірі 848,48 грн, 3% річних в розмірі 368,04 грн, а також судовий збір в сумі 2481 грн. Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням індексу встановленого інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Судом здійснено перерахунок інфляційних втрат та 3% річних, який був наданий позивачем, оскільки при визначені сум, які підлягають до стягненя з відповідача, позивачем не враховувалась дифляція, яка мала місце за вказаний період, а також містяться арифметичні помилки щодо нарахування 3% річних. Отже, за підрахунком суду до стягнення з відповідачів на користь позивача підлягає сума 3% річних - 367,52 грн, а інфляційних втрат - 749,33 грн. Відповідачами не заперечувався факт наявності заборгованості, а також обов`язок щодо сплати коштів на отримані послуги. Згідно із частиною третьою статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Отже, зважаючи на встановлені обставини та наведені положення Закону, суд дійшов висновку про часткову обґрунтованість і доведеність позовних вимог Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" до [PERSON] та [PERSON] про стягнення інфляційної складової боргу та трьох процентів річних в загальному розмірі 1116,85 грн, а тому позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до положень статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial