Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-27 00:00:00

27 березня 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, зареєстрованого із [PERSON] , 21 грудня 2019 року у Миргородському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 374. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 21 грудня 2019 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу народилася дитина: [PERSON] , [INFO] . Причинами розірвання шлюбу позивач зазначає розбіжності в характерах. Шлюбні відносини припиненні, примирення не можливе, збереження шлюбу суперечитиме її інтересам та інтересам дитини. Ухвалою судді від 28 березня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження, постановлено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін . Позивачка в судове засідання не з`явилася. Представник, адвокат Данильчук С.Г. в поданій заяві просив проводити розгляд справи у його відсутність та відсутність позивачки, позовні вимоги підтримав, та просив їх задовольнити (а.с. 35). Відповідач в судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просив проводити розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав (а.с.34). Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що 21 грудня 2019 року позивач [PERSON] зареєструвала шлюб з відповідачем [PERSON] у Миргородському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 374 (а.с.16). Від шлюбу народилася дитина: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 24.11.2021 (а.с. 17). Відповідно до положень частини 1 статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Відповідно до положень статті 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач [PERSON] не заявила, яке вона бажає залишити прізвище після розірвання шлюбу, тому суд вважає за необхідне залишити позивачу прізвище « [PERSON] ». Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно ч. 1, п. 2 ч. 2, ч..5, ч. 8 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Відповідно до ст. 30 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Положеннями ст. 137 ЦПК України встановлено, що до складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Як встановлено в судовому засіданні, позивачем при зверненні до суду сплачено 1073 гривні 60 копійок судового збору (а.с.1) та понесені витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2500,00 грн. (фіксований розмір гонорару), що підтверджується договором №2023/03/09-02 про надання правової допомоги 09.03.2023 з додатком №1 до Договору та квитанцією до прибуткового касового ордера від 24.03.2023 (а. с. 20-25). Відповідач визнав позов та не заявив про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, тому в зв`язку з задоволенням позову підлягають стягненню із [PERSON] на користь [PERSON] 3573 гривні 60 копійок судових витрат понесених позивачем при звернені до суду.

Outcome: approved