Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-07 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Борисова Н.В., про встановлення факту родинних відносин. Згідно позову зазначено, що [INFO] в м.Одеса померла [PERSON] . Померла [PERSON] є двоюрідною тіткою позивача [PERSON] , який є родичем покійної п`ятого ступеня споріднення, тобто спадкоємцем за законом п`ятої черги. Оскільки померла [PERSON] є двоюрідною тіткою заявника, то [PERSON] , який є родичем покійної п`ятого ступеня споріднення, є спадкоємцем за законом п`ятої черги згідно зі ст. 1265 ЦК України. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належні їй: земельну ділянку та розташований на ній будинок, банківський вклад в м. Одесі. [PERSON] 19 квітня 2022 року засобами поштового зв`язку Нова Пошта до приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Лутченко А.А. подано нотаріально посвідчену заяву про вступ у спадщину за померлою [PERSON] .. Але, оскільки на момент подачі заявником [PERSON] заяви про вступ у спадщину спадкову справу вже було відкрито за заявою іншого спадкоємця, то означену заяву [PERSON] від 19.04.2022 року про вступ у спадщину як спадкоємця за законом приватним нотаріусом Лутченко А.А. перенаправлено до приватного нотаріуса Борисової Н.В., яка раніше завела спадкову справу №68742133 від 29.11.2021 року за заявою, як стало відомо на сьогоднішній день, [PERSON] в якості спадкоємця за заповітом на будинок та земельну ділянку по [ADDRESS] . Відповідачем [PERSON] також подано заяву про вступ у спадщину за законом від 27.07.2022 року на все майно, в тому числі і на банківський вклад, на який претендує позивач [PERSON] .. До спадкового майна, на яке спадкодавицею [PERSON] не складено заповіт, є банківський вклад (депозит), саме на який претендує позивач в якості спадкоємця за законом п`ятої черги двоюрідний племінник покійної [PERSON] .. Позивач не претендує на будинок та земельну ділянку по [ADDRESS] , де спадкоємцем за заповітом є [PERSON] .. Відповідач [PERSON] , претендує на все спадкове майно, доказом чого слугує його заява про вступ у спадщину за законом, яка зберігається у спадковій справі №68742133 від 29.11.2021, що знаходиться у третьої особи приватного нотаріусу ОМНО Борисової Н.В.. Позивач [PERSON] \~не може,\~без звернення\~до суду,\~самостійно довести,\~що [PERSON] \~є його\~двоюрідною тіткою,\~зважаючи на\~некоректні записи\~документальної фіксації\~в свідоцтвах\~про народження,\~про шлюб,\~витягах з\~ДРАЦС та\~архівних довідках\~в прізвищах,\~іменах,\~по-батькові під впливом їх російської вимови або під графічним впливом відповідних записів російською мовою. Що може бути усунуто виключно в судовому порядку шляхом встановлення факту родинних відносин. Позивачем було подано заяву в порядку окремого провадження про встановлення факту родинних відносин. Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області у справі окремого провадження № 127/10502/22 від 22.06.2022 заяву [PERSON] було задоволено та встановлено факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , яка померла [INFO] . Постановою Вінницького апеляційного суду від 13.10.2022 скасовано рішення Вінницького міського суду, по причині існування спору про право апеляційний суд залишив заяву окремого провадження [PERSON] без розгляду. Крім того, позивачем було виявлено ще одного спадкоємця за законом [PERSON] , який подав позов до [PERSON] про встановлення факту родинних відносин, справа № 127/21486/22, яка ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області направлена до Київського районного суду м. Одеси. Відтак, [PERSON] є відповідачем в означеній справі, оскільки наявний спір про право на спадщину за законом між трьома спадкоємцями: [PERSON] , який подав заяву про вступ у спадщину за законом, [PERSON] , який подав заяву про вступ у спадщину за законом, та [PERSON] , який подав заяву про вступ у спадщину за законом. Тому позивач\~вимушений звернутися\~в суд\~з даною\~позовною заявою\~про встановлення\~факту родинних відносин. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Тишківський С.Л. позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. Позивач додатково пояснив, що підтримував стосунки із своєю двоюрідною тіткою, яка проживала в м. Одеса, вона померла в лікарні, хворіла. Він давав дозвіл на кремацію. Вказав, що був на похороні тітки. Його мати і [PERSON] були двоюрідними сестрами. Дітей у [PERSON] не було. Його батьки померли. [PERSON] є його троюрідним братом. Мати [PERSON] навідувалась до померлої. [PERSON] був знайомим померлої, чи мають вони родинні відносини він точно не знає. Представник відповідача [PERSON] адвокат Богачук І.Ю. позовні вимоги не визнала. Повідомила, що відповідач заперечує щодо позову, вважає, що спочатку позивач мав би внести виправлення у документи, в разі неможливості, встановити відповідні факти в судовому порядку, після чого звертатись з даним позовом. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився. Клопотання про розгляд справи у його відсутності чи відкладення розгляду справи за наявності поважних причин відповідач до суду не направив. Відзиву на позов до суду не подав. Третя особа приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Борисова Н.В. будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилась. Клопотання про розгляд справи у її відсутності чи відкладення розгляду справи за наявності поважних причин до суду не направила. Пояснень щодо позову до суду не подала. Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідача, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого. Згідно зі\~статтею 15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Юридичні факти - це обставини чи факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин. Частиною першою\~статті 315 ЦПК України\~передбачено перелік юридичних фактів, які можуть бути встановлені у судовому порядку. Пунктом 1 частини першої вказаної статті передбачено, що суд розглядає справу про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб в судовому порядку можливо лише тоді, коли чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення. Суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання свідоцтва про право на спадщину. Із системного аналізу частини шостої статті\~294, статті\~315 ЦПК України\~вбачається, що за наявності спору про право суд в порядку позовного провадження може розглядати справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі й факти родинних відносин, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення або особа не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факти, що мають юридичне значення. Справи про спадкування повинні розглядатися судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Згідно з частинами першою-третьою статті\~12, частинами першою п`ятою, шостою статті\~81 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до положень ч. 3 ст.\~12, ч. 1,\~6\~ст.81ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до змісту\~ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до частини першої\~статті 293ЦПК України\~окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення факту родинних відносин (п.1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України). Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Відповідно до ч.1 ст. 1265 ЦК України: у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Судом встановлено, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області у справі окремого провадження № 127/10502/22 від 22.06.2022 заяву [PERSON] було задоволено та встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] є родичем п`ятого ступеня споріднення (двоюрідним племінником) [PERSON] ... Постановою Вінницького апеляційного суду від 13 жовтня 2022 року у справі № 127/10502/22, апеляційну скаргу особи, яка не приймала участь у справі - [PERSON] задоволено та скасовано рішення Вінницького міського суду Вінницької області у справі окремого провадження № 127/10502/22 від 22.06.2022, а заяву [PERSON] , за участю заінтересованої особи - Одеської міської ради про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами - залишено без розгляду та роз`яснено, що він має право звернутись за вирішенням даного спору в порядку позовного провадження. Відтак, спір між [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , які вважають себе такими, що прийняли спадщину, підлягає розгляду у порядку позовного провадження. В зв`язку з чим суд не приймає до уваги заперечення представника відповідача [PERSON] про необхідність спочатку вирішення питань про встановлення фактів в окремому провадженні, так як позивач уже звертався до суду в порядку окремого провадження, і дану заяву було залишено без розгляду через наявність спору про право. Суд встановив, що [INFO] в\~м.Одеса\~померла [PERSON] ,\~що вбачається\~з копії свідоцтва про смерть від 24.11.2021 серії [NUMBER] та листа-відповіді надісланого на запит адвоката відділом ДРАЦС у м. Вінниці ЗЗМУ Міністерства юстиції (м. Хмельницький) від 22.01.2022 №173-21.21-38. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне її майно, заведено спадкову справу, що вбачається з копії Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №68835995 від 21.04.2022. Заявником [PERSON] було подано заяву про вступ у спадщину за померлою [PERSON] .. Однак, спадкову справу було відкрито за заявою іншого спадкоємця, а саме -приватний нотаріус Борисова Н.В. завела спадкову справу №68742133 від 29.11.2021 року за заявою [PERSON] в якості спадкоємця за заповітом на будинок та земельну ділянку по [ADDRESS] , що підтверджується копією заповіту від 07.06.2021 посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Похиленко Л.М. та копією заяви [PERSON] , а також обставинами, встановленими в постанові Вінницького апеляційного суду від 13.10.2022 по справі № 127/10502/22. Відповідно до заповіту [PERSON] , остання на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належні їй 27/100 часток дачної будівлі, яка знаходиться в [ADDRESS] , та земельну ділянку за цією ж адресою заповіла [PERSON] , [INFO] . Позивач вказує, що до спадкового майна, на яке спадкодавицею [PERSON] не складено заповіт, є банківський вклад (депозит), саме на який претендує позивач в якості спадкоємця за законом п`ятої черги як двоюрідний племінник покійної [PERSON] .. Тобто позивач вказує, що претендує лише на банківський вклад, по якому відсутній заповіт, як спадкоємець за законом на спадкове майно, щодо якого не здійснено розпорядження спадкодавця у заповіті. Позивач не претендує на будинок та земельну ділянку по [ADDRESS] , де спадкоємцем за заповітом є [PERSON] . Відповідач [PERSON] претендує на все спадкове майно, доказом чого слугує його заява про вступ у спадщину за законом, яка зберігається у спадковій справі №68742133 від 29.11.2021. Дану обставину не заперечувала представник відповідача [PERSON] , підтвердивши, що судом розглядається справа за заявою [PERSON] про встановлення факту його родинних відносин із померлою [PERSON] . При цьому судом встановлено, що як убачається з даних Єдиного державного реєстру судових рішень, Київським районним судом м. Одеси розглядається цивільна справа №127/21486/22 за позовом [PERSON] про встановлення факту родинних відносин між ним і померлою [PERSON] . Позивач [PERSON] не може в позасудовому порядку підтвердити що [PERSON] є його двоюрідною тіткою, зважаючи на некоректні записи документальної фіксації в свідоцтвах про народження, про шлюб, витягах з ДРАЦС та архівних довідках в прізвищах, іменах, по-батькові зазначених в документах осіб. Ці факти стверджуються сукупністю доказів. З копії свідоцтва про народження (виданого повторно) серії № [NUMBER] від 04.08.1993 вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] , записані [PERSON] та [PERSON] . Місце реєстрації м. Вінниця. З копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 04.08.1993 вбачається, що 21.05.1961 року шлюб уклали батьки позивача [PERSON] (« [PERSON] », рос.) у віці 27 років, місце народження - [PERSON] на [PERSON] , та [PERSON] (« [PERSON] », рос.) у віці 24 роки, місце народження Вінниця. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини [PERSON] (« [PERSON] », рос.). Відтак роком народження [PERSON] є 1937 рік. Відтак, мати заявника, яка згідно свідоцтва про народження зазначена як: [PERSON] це [PERSON] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 22.07.2003 вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] в м. Вінниця, її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Тобто, [PERSON] є бабою позивача. З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 17.01.1956 року вбачається, що [PERSON] (« [PERSON] », рос.) народилась [INFO] . Її батьками є: [PERSON] (« [PERSON] », рос.) та [PERSON] (« [PERSON] », рос.). З Витягу з ДРАЦС №00034004391 від 03.12.2021 року вбачається, що [PERSON] народилась [INFO] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] . Тобто, [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] (баби позивача). З архівної довідки від 15.12.2021 року № 07-3483/7, яка видана Державним архівом Вінницької області вбачається, що серед архівних записів по м. Вінниця за 1930 рік є актовий запис № 692 за 19 жовтня 1930 року про те, що [PERSON] вийшла заміж у віці 18 років, її чоловік: [PERSON] (35 річного віку). Відтак роком народження [PERSON] є 1912 рік. Прізвище після запису подружжя: " [PERSON] ". Відтак, двоюрідна баба позивача, яка згідно витягу з ДРАЦС про народження зазначена як: [PERSON] (батьком якої є [PERSON] ) це [PERSON] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 25.07.1998 вбачається, що спадкодавиця [PERSON] народилась [INFO] , її батьками є [PERSON] , [PERSON] . Відтак, родинні відносини: заявник ( [PERSON] ) двоюрідна тітка заявника (онука прадіда) - [PERSON] . З Витягу з ДРАЦС № 00034442435 від 29.12.2021 вбачається, що [PERSON] вийшла заміж за [PERSON] , шлюб зареєстровано 03.08.1963 року, актовий запис № 2158, прізвище до реєстрації [PERSON] : « [PERSON] », прізвище після реєстрації шлюбу: « [PERSON] ». З наведених вище доказів вбачаються наступні некоректні записи документальної фіксації в прізвищах, іменах, по-батькові під впливом їх російської вимови або під графічним впливом відповідних записів російською мовою, зокрема: П.І.Б. спадкодавиці: вірне [PERSON] , [INFO] . Некоректний запис прізвища: « [PERSON] », що міститься у Витягу з ДРАЦС № 00034442435 від 29.12.2021. Означена некоректність запису прізвища підтверджується Експертним висновком №056/29-а від 12.01.2022, який виконаний експертом кандидатом філологічних наук [PERSON] Українського бюро лінгвістичних експертиз Національної академії наук України, з якого вбачається, зокрема, що «З урахуванням зазначеного українські записи прізвища ХАЛИНСЬКИЙ / [PERSON] (запис [PERSON] ) та [PERSON] (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, запис відомості про чоловіка [PERSON] , відомості про дружину ( [PERSON] ) попри розбіжності в орфографічній фіксації в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи та її родичів є ідентичними… Розбіжності між українськими документальними записами прізвища виникли внаслідок відхилення від орфографічних норм при його міжмовних перетвореннях під впливом російської орфоепії». Щодо некоректного запису прізвища: [PERSON] (дочка), [PERSON] (мати), [PERSON] (батько) згідно з Свідоцтва про народження [NUMBER] від 25.07.1998 р. з використанням літери «е» замість «є», то з копії Експертного висновку №056/29-а від 12.01.2022, виконаного тим же експертом, зазначено: «Українські записи прізвища [PERSON] / [PERSON] та БАБАЕВ / БАБАЕВА попри розбіжності в орфографічній фіксації в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи та її родичів є ідентичними…». Відповідно до Експертного висновку №056/30-а від 12.01.2022, що виконаний експертом Андрієнко Л.О. зазначено, зокрема, що - «Записи особового імені МОТРОНА (Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, запис відомості про дитину [PERSON] ), МАТРЕНА (свідоцтво про народження [PERSON] , запис мати [PERSON] ) та [PERSON] довідка щодо актового запису про шлюб, запис наречена ( [PERSON] ) [PERSON] ) документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Розбіжності між українськими записами виникли внаслідок документальної фіксації варіантів особового імені: офіційного МОТРОНА та розмовних МАТРЕНА, МАТРЬОНА». - «Записи українською мовою особового імені ПІМЕН, похідна форма імені по батькові ПІМЕНІВНА (Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України, запис відомості про батька [PERSON] ; свідоцтво про народження [PERSON] , запис мати [PERSON] ), імені по батькові [PERSON] довідка щодо актового запису про шлюб, запис наречена ( [PERSON] ) [PERSON] ), а також російський запис особового імені ПИМОН, похідна форма імені по батькові [PERSON] (свідоцтво про народження, запис [PERSON] , батько [PERSON] ) документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Розбіжності в записах виникли внаслідок документальної фіксації розмовних варіантів особового імені ПИМІН, (рос. ПИМЕН): [INFO] (рос. розм. ПИМОН). Імена по батькові [PERSON] , [PERSON] , утворено розмовних варіантів цього імені ПІМЕН та ПІМОН». - «Записи особового імені ФЕДІР, похідна форма імені по батькові [PERSON] (свідоцтво про народження (запис відновлено), запис [PERSON] , батько [PERSON] ; витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, запис відомості про дружину ( [PERSON] ) [PERSON] ; запис [PERSON] ) та ХВЕДІР (архівна довідка щодо актового запису про шлюб, запис [PERSON] ) документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Розбіжності між українськими записами виникли внаслідок документальної фіксації варіантів особового імені: офіційного ФЕДІР та розмовного ХВЕДІР». - «Записи імені по батькові [PERSON] (свідоцтво про народження [PERSON] , запис батько [PERSON] ) та [PERSON] довідка щодо актового запису про шлюб, запис [PERSON] ) документах, наданих для експертизи, є ідентичними. Розбіжності між записами виникли внаслідок документальної фіксації варіантів імені по батькові, утворених від особового імені [PERSON] : офіційної ПАВЛОВИЧ та архаїчної ПАВЛІВ, що відображає словотвірну практику діалектного ареалу України, де зроблено цей запис». Вказані висновки експерта відповідають іншим встановленим судом обставинам та доказам, які в сукупності є взаємодоповнюючими, та підтверджують те, що позивач є родичем п`ятого ступеня споріднення (двоюрідним племінником) [PERSON] .. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для задоволення позову. \~ \~ \~ \~На підставі\~викладеного\~та\~

Outcome: approved