Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-25 00:00:00

У лютому 2023 року [PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Дзявун Ю.С., звернулася до суду з позовом, у якому просила: стягнути з [PERSON] на свою користь: 92 789,88 грн майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири [ADDRESS] ; 50 000,00 грн моральної шкоди; судові витрати покласти на відповідача. На обґрунтування заявлених вимог [PERSON] зазначає, щовона є власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] 20 червня 2022 року виявила, що з вини власника квартири [ADDRESS] здійснено залиття її квартири, що підтверджується актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 13 липня 2022 року, затвердженим Начальником ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування Житлового фонду Печерського району м. Києва» Н. Козіковою (далі - акт про залиття). Актом про залиття визначено, що у приміщенні кухні площею -7,0 кв.м на стелі, облаштованій гіпсокартонними плитами, обклеєній шпалерами, спостерігаються плями від залиття з відшаруванням шпалер площею 1,5 кв.м, на стінах кухні, які облаштовані з гіпсокартонних плит та обклеєні шпалерами спостерігаються потьоки та плями від залиття загальною площею 10 кв. м,на стелі кухні облаштовано 6 світильників, один з яких не працює, на паркетній підлозі спостерігається здуття та відшарування паркетузагальною площею 5,0 кв.м. У приміщенні ванної кімнати площею 3,0кв.м на стелі, облаштованій гіпсокартонними плитами, обклеєної шпалерами та пофарбованій водоемульсійною фарбою, спостерігаються плями від залиття площею 0,3 кв.м, дверне полотно розміром 2,10x800 не зачиняється. У приміщенні туалетної кімнати площею 1,0 кв. м на стелі з гіпсокартонних плит, обклеєного шпалерами та пофарбованого водоемульсійною фарбою спостерігається залиття площею 1,0 кв. м, дверне полотно розміром 2,10x800 не зачиняється. Причиною залиття, що трапилося на системі внутрішньоквартирного водопостачання ХВС є пошкодження внутрішньо квартирного розгалуження мережі в квартирі [ADDRESS] . Згідно з висновком експерта від 17 січня 2023 року № 1856 майнова шкода, спричинена залиттям квартири позивача становить 92 789, 88 грн. Отже, в результаті залиття квартири позивача, їй завдана матеріальна шкодав розмірі 92 789, 88 грн, яка полягає у вартості ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, пов`язаних із залиттям. Окрім майнової шкоди, в результаті залиття квартири [PERSON] зазнала і моральних страждань, адже змушена була звертатися до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва», судових експертів, адвокатів, що спричиняло їй великі душевні хвилювання. Крім того, на будь-які зауваження чи звернення довідповідача щодо залиття він не реагував, що унеможливило добровільне відшкодування шкоди та якнайшвидше повернення [PERSON] до звичного устрою життя. Позивач була вимушена проживати в квартирі непридатній для належного в ній перебування, що також спричиняло для позивача додаткові переживання, незручності та порушувало звичний устрій життя. Порушення звичного устрою життя, призвело до моральних переживань і душевних страждань, що полягають у постійних хвилюваннях за своє здоров`я та вирішення питання з відбудови свого житла, які вона оцінює в 50 000,00 грн. Попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і очікує понести у зв`язку з розглядом справи, включають в себе: судовий збір у розмірі 2 146,00, витрати понесені позивачем на проведення будівельно-технічного дослідження в розмірі 6 117,00 грн. На підставі наведеного, позивач просила позов задовольнити. Ухвалою судді від 14 лютого 2023 року у справі відкрито провадження для розгляду за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін. Сторони у судове засідання не з`явилися про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки не повідомили, відповідач правом на подання відзиву на позов не скористався. Представник позивача подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити, проти заочного рішення не заперечувала. Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Суд виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Згідно з частиною першою статті 174 ЦПК України, при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність учасників справи за правилами спрощеного позовного провадження та ухвалити заочне рішення відповідно до статті 280 ЦПК України, оскільки, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, відзив не подав. При цьому, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до цих правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Суд установив, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору довічного утримання від 08 жовтня 2021 року, укладеного між [PERSON] і [PERSON] , а [PERSON] власником квартири [ADDRESS] у цьому ж будинку. Актом про залиття, аварію, що трапилися на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 13 липня 2022 року, затвердженим Начальником ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування Житлового фонду Печерського району міста Києва» Н. Козіковою, зафіксовано, що 20 червня 2022 року у будинку [ADDRESS] сталося залиття: кухні площею 7,0 кв. м, в результаті чого на стелі з гіпсокартонних плит, обклеєній шпалерами, спостерігаються плями від залиття з відшаруванням шпалер площею - 1,5 кв.м; на стінах кухні, які з гіпсокартонних плит та обклеєні шпалерами спостерігаються потьоки та плями від залиття загальною площею - 10 кв. м; на стелі кухні облаштовано шість світильників, один з яких не працює. На паркетній підлозі спостерігається здуття та відшарування, паркету загальною площею 5,0 кв.м. У приміщенні ванної кімнати площею 3,0 кв. м на стелі згіпсокартонних плит,обклеєній шпалерами та пофарбованій водоемульсійною фарбою, спостерігається пляма від залиття площею - 0,3 кв.м, дверне полотно розміром 2,10x800 не зачиняється. У приміщенні туалетної кімнати площею 1,0 кв. м на стелі з гіпсокартонних плит, обклеєній шпалерами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігається залиття площею 1,0кв. м, дверне полотно розміром 2,10x800 не зачиняється. Причиною залиття (залиття, аварії), що трапилось(-ась) на системі внутрішньоквартирного водопостачання в квартирі [ADDRESS] (на системі каналізації, ЦО, ГВС (або ХВС), водовідведення, рушникосушарці) є пошкодження внутрішньоквартирного розгалуження мережі в квартирі [ADDRESS] . Утримання та ремонт (своєчасна заміна) внутрішньоквартирних мереж, приладів, пристроїв та обладнання є обов`язком власника квартири. КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» розглянуло адвокатський запит адвоката Дзвягун Ю.С. від 31 серпня 2022 № 23/22 (вхідний від 05 вересня 2022 року№ 432/1383) щодо надання копії акта про залиття, яке відбулось у квартири [ADDRESS] та повідомило, що житловий будинок [ADDRESS] перебуває на обслуговуванні КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського районум. Києва» та його структурного підрозділу житлово-експлуатаційної дільниці «Хрещатик». Працівники житлово-експлуатаційної дільниці «Хрещатик» провели обстеження зазначеної квартири та склали акт від 13 липня 2022 року. За інформацією житлово-експлуатаційної дільниці «Хрещатик» під час перевірки працівники підприємства встановили, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося з вищерозташованої квартири [ADDRESS] внаслідок пошкодження внутрішньоквартирного розгалуження мережі централізованого холодного водопостачання (лист-відповідь КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» від 08 вересня 2022 року №432-1910). У вересні 2022 року адвокат Дзявун Ю. С. як представник [PERSON] звернувся до заступника директора ННЦ «ІСЕ ім. Засл. Профнсора М. С. Бокаріуса» завідувача відділенням - Бюро у м. Києві Тюлєнєву С. із заявою в якій просила провести експертне дослідження з наступних питань:1) які пошкодження об`єкта (квартира [ADDRESS] ) виникли внаслідок залиття, що підтверджується наступними документами: актом про залиття, листом-відповіддю КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» від 08 вересня 2022 року № 432-1910; 2) яка вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття вищезазначеної квартири? Згідно з квитанцією від 10 жовтня 2022 року № 5142-ТТТ4-Е5ТС-Н2ВН за експертне дослідження № 1856 (06) позивачем сплачено 6 116,15 грн. Згідно з висновком експерта від 17 січня 2023 № 1856 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження пошкодження об`єкта - квартири [ADDRESS] , вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, пов`язаних с залиттям квартири [ADDRESS] , з урахуванням вартості матеріалів на момент проведення експертизи складає 92 789,88 грн. Комунальне підприємство Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» (далі - Бюро) на запит [PERSON] повідомило, що за даними інвентаризаційної справи, яка ведеться з 1966 року, адреса домоволодіння [ADDRESS] . Будинковолодіння складається з декількох будівель, яким, відповідно до вимог Інструкції Бюро надає літери. Літеровка, яку вказує Бюро не має відношення до поштової адреси будівель, а є технічним терміном. Всі будинки, які входять до складу будинковолодіння на [ADDRESS] є окремими будівлями, але мають одну поштову адресу. Інвентаризаційної справи за адресою [ADDRESS] у відділі зберігання матеріалів технічної інвентаризації не має. Бюро вважає, що адреса зазначена в різних документах, як « [ADDRESS] » відноситься до одного й того ж об`єкта нерухомого майна, що й « [ADDRESS] ». Будь-яких рішень або розпоряджень, що вищезазначеному об`єкта нерухомого майна було присвоєно або змінено поштову адресу до Бюро не надходило (довідка Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 12 травня 2022 року № 062/14-3858 (И-2022). Отже, суд установив, що будинок на [ADDRESS] і на [ADDRESS] це один і той самий будинок. Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Враховуючи встановлені судом обставини справи, а саме, що залиття належної позивачу на праві власності квартири [ADDRESS] сталося внаслідок пошкодження внутрішньоквартирного розгалуження мережі централізованого холодного водопостачання у квартирі [ADDRESS] , власником якої є відповідач, тобто з вини [PERSON] , який у судові засідання не з`являвся та правом надання відзиву на позов не скористався, в результаті чого [PERSON] завдано майнової шкоди в сумі 92 789,88 грн, що підтверджується висновком експерта, суд дійшов висновку про задоволення вимоги та стягнення з відповідача на користь позивача зазначеного розміру майнової шкоди. Згідно з частиною першою, пунктом 3 частини другої, частиною третьою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Частиною першою статті 1167 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Суд установив, що внаслідок неправомірних дій відповідача позивачу завдано й моральної шкоди, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, порушенні звичного устрою життяі небажанні відповідача вирішити це питання в добровільному порядку. З урахуванням душевних страждань позивача з приводу залиття її квартири, принципів співмірності, розумності та справедливості, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на її користь моральної шкоди в розмірі 1 000,00 грн. Таким чином, позов підлягає задоволенню частково. За правилами частин першої - другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Установлено, що у цій справі позивачем заявлено дві майнові вимоги та сплачено судовий збір у розмірі 1 073,60 грн за кожну, одна з яких задоволена повністю, а інша - частково (2 % зі 100 %). Отже з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 1 095,10 грн судового збору, що відповідатиме пропорційності до задоволених вимог, а також 6 116,15 грн вартості експертизи.

Outcome: partial