Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-14 00:00:00

06 березня 2023 року до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшла позовна заява представника позивача Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Украгазбанк» в особі Харківської обласної дирекції АБ «Укргазбанк» з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого, стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором № 2020/ОВР/278-000486 від 08 жовтня 2020 року, яка станом на 31 січня 2023 року становить 12 835,30 грн., а також стягнути з відповідача судові витрати. В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, 08 жовтня 2020 року між Публічним акціонерним товариством Акціонерним банком «Укргазбанк» та [PERSON] було укладено договір 2020/ОВР/278-000486 відкриття карткового рахунку та обслуговування банківської платіжної картки. Відповідно до умов кредитного договору позичальнику на картковий рахунок встановлено початковий ліміт дозволеного овердрафту в розмірі 10 000,00 грн. на картковому рахунку з максимальною сумою ліміту дозволеного овердрафту 300 000, 00 грн. з початковим строком дії 12 місяців з подальшою автоматичною пролонгацією строку дії договору з базовою відсотковою ставкою за користування овердрафтом 36% річних та 48% річних в разі наявності простроченої заборгованості за кредитним договором. Ознайомившись з умовами правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, операції за яким здійснюються з використанням електронних платіжних засобів та надання послуг за платіжними картками Публічним акціонерним товариством Акціонерним банком «Украгазбанк», які опубліковані на WEB сайті АБ «Укргазбанк» позичальник прийняв умови правил та підписав кредитний договір. Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсягу. В порушення умов договору, відповідач, свої зобов`язання належним чином не виконує, в результаті чого станом на 31 січня 2023 року у неї утворилася заборгованість у розмірі 12 835,30 гривень, з яких 0, 00 гривень заборгованість по кредиту (поточна); 11 026, 95 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 0, 00 гривень - поточна заборгованість по процентам; 1 300,02 гривень прострочена заборгованість по процентам. Вказані обставини і вимусили представника позивача звернутися до суду з зазначеною позовною заявою. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 08 березня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою позовною заявою Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Укргазбанк» в особі Харківської обласної дирекції АБ «Укргазбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості. Призначено судове засідання. Представник позивача Ганночка С.Є., яка діє на підставі наказу про самопредставництво АБ «Укргазбанк» в судах України від 17 грудня 2020 року, в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, надала клопотання про слухання справи у її відсутність, проти винесення заочного рішення не заперечувала. Відповідач по справі в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. Відзив на позовну заяву до суду також не надходив. У зв`язку з цим, суд, згідно вимогам ч. 4 ст. 223 та ст. ст. 280, 281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечував і представник позивача по справі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення, виходячи з наступних обставин. Судом встановлено, що 08 жовтня 2020 року між Публічним акціонерним товариством Акціонерним банком «Укргазбанк» та [PERSON] було укладено договір 2020/ОВР/278-000486 відкриття карткового рахунку та обслуговування банківської платіжної картки. Відповідно до умов кредитного договору позичальнику на картковий рахунок встановлено початковий ліміт дозволеного овердрафту в розмірі 10 000,00 грн. на картковому рахунку з максимальною сумою ліміту дозволеного овердрафту 300 000, 00 грн. з початковим строком дії 12 місяців з подальшою автоматичною пролонгацією строку дії договору з базовою відсотковою ставкою за користування овердрафтом 46% річних та 48% річних в разі наявності простроченої заборгованості за кредитним договором (а.с. 13). Згідно розписки про отримання платіжної карти 08 жовтня 2020 року [PERSON] під підпис отримав платіжну карту. (а.с. 13). Як вбачається зі змісту вищевказаного кредитного договору, розписки [PERSON] про отримання платіжної карти від 08 жовтня 2020 року позичальник свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі. При укладанні договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України (договір приєднання), згідно з якою договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язання є правовідношення, в яких одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно п. 23 ч.1 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», споживчий кредит це кошти, що надаються кредитодавцем (банком або іншою фінансовою установою) споживачеві на придбання продукції. Відповідно до п.2.6 Правил сторони домовились, що на підставі оформлення належним чином заяви-договору, якою клієнт замовив кредит, банк надає клієнту кредит шляхом встановлення за субрахунком клієнта ліміту дозволеного овердрафту для проведення операцій з використанням картки, а клієнт зобов`язується повернути банку кредитні кошти та проценти за користування дозволеним овердрафтом у порядку та на умовах, визначених цими правилами, програмою кредитування та заявою-договором. Згідно п.3.1. Правил, договір вважається укладеним якщо клієнт належним чином заповнив та підписав заяву-договір, а банк прийняв таку заяву-договір без зауважень відкрив такий рахунок і субрахунок. Відповідно до п. 5.2.10 Правил позичальник зобов`язаний погашати заборгованість за дозволеним овердрафтом, у тому числі у сумі мінімальних платежів, та нарахованими процентами за користування дозволеним овердрафтом розмірах та в строки, що визначені укладеним договором. Відповідно до п.5.2.11 Правил позичальник зобов`язався не пізніше останнього дня строку дії дозволеного овердрафту, визначеного у заяві-договорі, погасити усю існуючу станом на цей день заборгованість за дозволеним овердрафтом та за нарахованими процентами за користування дозволеним овердрафтом. Відповідно до п. 6.13 правил клієнт зобов`язаний погашати заборгованість за нарахованими процентами за користування дозволеним овердрафтом щомісяця до дати встановленої обраною програмою кредитування, в день закінчення строку дії дозволеного овердрафту, а також в день дострокового припинення дії дозволеного овердрафту у випадках, визначених цими правилами (а.с. 15-21). Особистим підписом у зазначеній заяві-договорі (кредитному договорі) відповідач погодився з умовами правил відкриття та обслуговування поточного рахунку фізичної особи, отримав картку та взяв на себе зобов`язання використовувати картковий рахунок та платіжну картку відповідно до умов Правил (а.с.13,15-21). Згідно ч. 1 ст. 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Згідно ч. 2 ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ч. ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Статтею 611 ЦК передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема у вигляді сплати винною особою неустойки (штрафу, пені). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Представник позивача вказує, що відповідач не виконує в повному обсязі зобов`язання за кредитним договором, а саме: не вносить грошові кошти для погашення заборгованості зі кредитом та відсотками у розміру та строки, передбачені Договором. Відповідно до статті 610 ЦК порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Одним із видів порушення зобов`язання є прострочення невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. Відповідно до частини другої статті 1054 та частини другої статті 1050 Цивільного кодексу України наслідком порушення позичальником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право кредитора достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Згідно зі ст. ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином і в термін передбачений договором, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, боржник не звільняється від відповідальності за виконання грошового зобов`язання. Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Так, в судовому засіданні було встановлено, що відповідачем було порушено зобов`язання стосовно своєчасного повернення сум отриманого кредиту та сплати нарахованих за користування кредитними коштами відсотків, внаслідок чого, станом на 31 січня 2023 року у неї утворилася заборгованість у розмірі 12 835,30 гривень, з яких 0, 00 гривень заборгованість по кредиту (поточна); 11 026, 95 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 0, 00 гривень - поточна заборгованість по процентам; 1 300,02 гривень прострочена заборгованість по процентам, 508,33 грн. заборгованість по платежах за ч. 2 ст. 625 ЦК України. (а.с. 9-10). Відповідач [PERSON] заявлений розмір заборгованості належними та допустимими доказами не спростовані. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~У відповідності до положень ч. 3 ст.\~12\~та ч. 1 ст.\~82 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, та кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно до пункту 4 частини 2\~статті 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Статтею 77 ЦПК України\~передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Положеннями ч. 2ст. 78 ЦПК Українивизначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно зі\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Частиною 1\~ст. 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положеньст. 83 ЦПК Українипозивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. В п. 27\~постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»\~роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів. Таким чином, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, обов`язок подавати докази покладається на сторони процесу, а суд позбавлений можливості визначати коло доказів за власною ініціативою і зобов`язаний розглядати справу виключно на підставі поданих сторонами доказів. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах\~учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). З огляду на вищевикладене, враховуючи досліджені судом докази, суд приходить до висновку, що відповідач [PERSON] не виконала умови кредитного договору, отже позовні вимоги, які ґрунтуються на умовах договору та закону, підлягають задоволенню шляхом стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором від 08 жовтня 2020 року № 2020/ОВР/278-000486, яка станом на 31 січня 2023 року складає 12 835,30 гривень, з яких 0, 00 гривень заборгованість по кредиту (поточна); 11 026, 95 гривень - прострочена заборгованість по кредиту; 0, 00 гривень - поточна заборгованість по процентам; 1 300,02 гривень прострочена заборгованість по процентам, 508,33 грн. заборгованість по платежах за ч. 2 ст. 625 ЦК України. У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір. На підставі викладеного і

Outcome: approved