Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-24 00:00:00

Позивач у листопаді 2019 року звернувся до Центрального районного суду м. Миколаєва із означеним позовом, в якому просив: стягнути з відповідача вартість знесеного дерева породи « Липа дрібнолиста» у розмірі 4 897,52 грн; стягнути з відповідача суму завданої шкоди, заподіяної внаслідок пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи «Липа дрібнолиста» у розмірі 550 грн; стягнути в з відповідача суму сплаченого судового збору у розмірі 1 921,00 грн. \~ \~ \~ \~В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує на те, що [PERSON] в результаті дорожньо-транспортної пригоди пошкодив дерево породи липа, чим завдав шкоду на сумі 5\~447,52 грн. Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 23.12.2019 року відкрито загальне позовне провадження у справі. У період з листопада 2019 року по 09.02.2021 року справа перебувала в провадженні іншого складу суду. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2021 року визначено головуючого у справі суддю Шолох Л.М. Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 12.02.2021 року суддя Шолох Л.М. прийняла справу до свого провадження та призначила справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 20.09.2021 року у справі закрито підготовче судове засідання. \~ \~ \~ \~У судове засідання сторони не з`явилися з невідомих суду причин. Від представника позивача до суду надійшла заява, у якій він просить провести розгляд справи за його відсутності. Відповідач правом на подання відзиву не скористався. Дослідивши матеріали справи судом встановлено таке. 06.07.2019 року в м. Миколаєві на пр. Центральному у м. Миколаєві відбулася дорожньо-транспортна пригода, в результаті якої водій [PERSON] керуючи автомобілем Infinity FX 35, номерний знак [NUMBER] , врізався в дерево, балансоутримувачем якого є департамент житлово-комунального господарства Миколаївської міської ради. \~ \~ \~ \~Постановою Центрального районного суду м. Миколаєва від 10.10.2019 року відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу. Судом встановлено, що [PERSON] 06.07.2019 року, близько 02 год. 40 хв., керуючи транспортним засобом, «Infiniti\~FX35», номерний знак [NUMBER] , рухаючись по пр. Центральний, в районі буд. №124-А в м. Миколаєві, не впорався з керуванням, допустив виїзд автомобіля за межі проїзної частини та зіткнення з деревом. Згідно рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 28.02.2014 № 208 «Про закріплення об`єктів благоустрою міста і встановлення з відповідальності за їх догляд та санітарний стан», бульварна частина на якій мала місце дорожньо-транспортна пригода, закріплена за департаментом ЖКГ ММР, організацію та забезпечення догляду та санітарного стану якої здійснює позивач. В результаті ДТП було знесено дерево породи липа дрібнолиста. Відповідно до Робочого щоденника обліку зелених насаджень департаменту ЖКГ ММР на території земельної ділянки Бульвар по пр. Центральний м. Миколаїв, пр-т Центральний, від пр. Богоявленського до вул. Генерала Карпенка дерево було у доброму стані, мало інвентарний номер 1563, діаметр стовбура 21,3 см та вік 30 років. Згідно з Паспортом зелених насаджень на території земельної ділянки Бульвар по [ADDRESS] , пр-т Центральний, від пр. Богоявленського до вул. Генерала Карпенка (правокористувач земельної ділянки на якій розташовані зелені насадження, згідно рішення виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 28.02.2019 № 208 - департамент ЖКГ ММР) оціночна вартість вищезазначеного дерева становить 4 897, 52 грн. Відповідно до розрахунку Державної екологічної інспекції шкода, яка заподіяна в результаті ДТП відповідачем [PERSON] , в наслідок чого припинено рост дерева «Липа дрібнолиста», складає 550, 00 грн. Вирішуючи питання щодо обґрунтованості позовних вимог, суд зазначає таке. Згідно ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції в повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. \~ \~ \~ \~Відповідно до положень ст. 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», органи державної влади та органи місцевого самоврядування можуть утворювати підприємства для утримання об`єктів благоустрою державної та комунальної власності. У разі відсутності таких підприємств органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах своїх повноважень визначають на конкурсних засадах відповідно до закону балансоутримувачів таких об`єктів. Підприємство та балансоутримувач забезпечують належне утримання і своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або можуть на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи та організації. \~ \~ \~ \~При цьому, згідно рішення Виконавчого комітету Миколаївської міської ради від 28.02.2014 року №208 «Про закріплення об`єктів благоустрою міста і встановленння відповідальності зі їх догляд та санітарний стан, бульварна частина на якій мала місце дорожньо-транспортна пригода, закріплена за Департаментом жилово-комунального господарства, організацію та забезпечення догляду та санітарного стану якої здійснює останній». \~ \~ \~ \~У відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» зелені насадження є елементом благоустрою. \~ \~ \~ \~Згідно з положеннями пп. «г» п.1 ч.1 ст.13, п.2 ч.1 ст.21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» до об`єктів благоустрою населених пунктів належать вулиці, дороги, провулки, узвози, проїзди, пішохідні та велосипедні доріжки. Елементами (частинами) об`єктів благоустрою, в свою чергу, є зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.3.1 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року №105 (далі - Правила), до об`єктів благоустрою у сфері зеленого господарства населених пунктів належать: парки, парки культури та відпочинку, парки - пам`ятки садово-паркового мистецтва, гідропарки, лугопарки, лісопарки, буферні парки, районні сади; дендрологічні парки, національні, меморіальні та інші; сквери; міські ліси; зони рекреації; зелені насадження в охоронних та санітарно-захисних зонах, зони особливого використання земель; прибережні зелені насадження; зелені насадження прибудинкової території. \~ \~ \~ \~Згідно з п.3.2 вказаних Правил передбачено, що елементами благоустрою є зелені насадження (у тому числі снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. \~ \~ \~ \~Пунктом 5.5 Правил визначено, що відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. \~ \~ \~ \~При цьому, статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ, у тому числі і за протиправне знищення і пошкодження об`єктів рослинного світу. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого в разі його порушення, невизнання або оспорювання. \~ \~ \~ \~Статтею 16 ч.1 ЦК України визначено право особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. \~ \~ \~ \~Згідно ч.3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). \~ \~ \~ \~Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. \~ \~ \~ \~Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). \~ \~ \~ \~У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. \~ \~ \~ \~Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. \~ \~ \~ \~З огляду на наведене та, з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди, а позивач доказує наявність шкоди та її розмір. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що у зв`язку з протиправними діями відповідача, які полягають у пошкоджені до ступеня припинення росту дерева «Липа дрібнолиста» позивачу було завдано матеріальної шкоди на загальну суму 5 4747,52 грн. Вказана сума складається з оціночної вартості пошкодженого дерева у розмірі 4\~897,52 грн та суми, яка була обчислена відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №559 від 08.04.1999 року «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» та яка складає 550,00 грн. \~ \~ \~ \~За такого, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у сумі 1 921 грн 00 коп. \~ \~ \~ \~

Outcome: approved