Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Стислий виклад позиції позивача . У березні 2023 року позивач АТ КБ "ПриватБанк" звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором у розмірі 64091,65 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що \~відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим ним підписана заява б/н від 03.06.2009. Відповідачу було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт, у подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 51500 грн.. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами Банку», складає між ним та Банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлений із Умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли станом на момент підписання анкети-заяви. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту Банк керувався п.п. 3.2, 3.3 Договору, на підставі яких Відповідач при укладанні Договору дав згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою Банку. АТ КБ\~«ПриватБанк»\~свої зобов`язання за Договором виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно умов Договору, а саме щомісячними платежами у розмірі мінімального платежу від суми заборгованості, який встановлений Договором. Відповідач, в порушення умов договору, не виконував належним чином зобов`язання та не здійснював погашення кредиту та процентів за договором, що призвело до виникнення заборгованості у розмірі 64091,65 грн., яка складається з: 52058,20\~грн. - заборгованості за тілом кредиту та 12033,45 грн. - заборгованості\~за відсотками за користування кредитом,\~яку позивач, разом з понесеними судовими витратами по справі, просив стягнути з відповідача на свою користь. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Софіївського районного суду Дніпропетровської області від 21.03.2023 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження. Представник позивача АТ КБ\~«ПриватБанк»\~до суду не з`явився, до початку розгляду справи надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, проти ухвалення заочного рішення у разі неявки до суду відповідача не заперечував. Відповідач [PERSON] про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, однак до суду не з`явився, у запропонований судом строк відзиву на позовну заяву не надавав. Заяв про відкладення розгляду справи та/або про розгляд справи за його відсутності на адресу суду не надходило, про причини неявки суду не повідомив. З огляду на викладене, зважаючи на те, що в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду справи без участі відповідача, судом, зі згоди представника позивача, прийнято рішення про можливість розгляду справи в заочному порядку, на підставі наявних доказів, що відповідає положенням ст. ст. 280, 281 ЦПК України. Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини встановлені судом. Судом встановлено, що згідно заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 03.06.2009 (а.с. 21) між ПАТ КБ\~«ПриватБанк»\~ та [PERSON] укладено кредитний договір без номера, згідно умов якого відповідач отримав кредит на платіжну картку. Зазначений документ, підписаний відповідачем, містить посилання на те, що особа, яка підписала документ ознайомлений з умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами, що складають Договір надання банківських послуг. Вказані документи, надані на ознайомлення, шляхом розпечатування їх екземплярів із відповідного сайту банку. Згідно даних Паспорту\~споживчого \~кредиту, підписаного 07.09.2021 [PERSON] , останньому було відновлено кредитну лінію, шляхом встановлення кредитного ліміту на кредитній картці та передбачено суму кредиту, строк кредитування, процентну ставку, умови повернення кредиту та інші положення щодо наслідків невиконання зобов`язання (а.с.23-27). До позовної заяви банк додав також копію примірника «Умов та Правил надання банківських послуг», роздрукованих із відповідного сайту банку, де зазначені умови та правила виконання взятих на себе клієнтом зобов`язань, а також права та обов`язки банку, права та обов`язки клієнта, відповідальність сторін та інші умови кредитування (а.с.28-37). Також суду надано копію Довідки, яка підтверджує надання [PERSON] кредитних карток та копію Довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на [PERSON] , відповідно до якої вперше, зі стартом карткового рахунку 23.07.2009\~останній отримав кредитний ліміт 500,00 грн., який в подальшому змінювався, і станом на 18.08.2018 до 51 500,00 грн, а 08.02.2022 зменшений до 0,00 грн. (а.с. 18). Також суду надано копію виписки по рахунку [PERSON] з даними про усі операції (а.с.4-17). Із розрахунків заборгованості\~за\~кредитним договором без номеру від 03.06.2009 встановлено, що відповідач [PERSON] станом на 13.02.2023 має заборгованість 64091 гривня 65 копійок, яка складається з: 52058 гривень 20 копійок заборгованість за тілом кредиту; 12033 гривні 45 копійок заборгованість за відсотками за користування кредитом. Норми права, які застосував суд. Відповідно до ч.4 ст.42 Конституції України держава захищає права споживачів. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у п.6 ч.1 ст.3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 12, ч. 1 ст. 13, ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за\~зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Статтею 530 ЦК України передбачено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У відповідності до ч.1 ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за\~кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (ст.1055 ЦК України). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому\~за\~законом надані відповідні пільги. За змістом ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За змістом ст.ст.626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст ст.ст.633,634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Частиною 1 статті 638 ЦК України встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно з частиною 1 статті 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом ст.1056-1 ЦК України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) розмір процентів та порядок їх сплати за \~\~договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. \~Мотиви з яких виходив суд. Так, з наданих представником позивача та досліджених судом доказів установлено, що\~ [PERSON] звернувся до АТ КБ Приватбанк»\~з метою отримання банківських послуг та підписала заяву №б/н від 03.06.2009\~року. При цьому сторони керувалися положеннями ч.1 ст. 634 ЦК України щодо укладення договору приєднання. Відповідач підписуючи анкету-заяву підтвердив свою згоду на те, що він разом з\~«Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. На підставі цього, банком було відкрито картковий рахунок з початковим кредитним лімітом 500,00 грн., який в подальшому збільшився до 51500,00 грн.\~Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п. 3.2, 3.3 Договору, на підставі яких Клієнт дав свою згоду, щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за\~рішенням та ініціативою Банку. АТ КБ «ПриватБанк»\~свої зобов`язання\~за \~Договором виконав в повному обсязі, надавши відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами та умовах Договору та в межах встановленого кредитного ліміту. \~ \~ \~ \~Поряд із вищезазначеним, судом встановлено, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку\~АТ КБ «ПриватБанк»\~не повернуті. Із розрахунку заборгованості\~за \~кредитним договором\~№б/н\~від 03.06.2009 \~року\~ встановлено, що відповідач [PERSON] станом на 13.02.2023 року має заборгованість у розмірі 64091 гривня 65 копійок, яка складається з наступного: 52058 гривень 20 копійок заборгованість за тілом кредиту; 12033 гривні 45 копійок заборгованість за відсотками за користування кредитом. Слід зазначити, що відповідачем 07.09.2021 року підписано паспорт споживчого\~кредиту, в якому чітко зазначено: інформація про кредитодавця, основні умови кредитування, зокрема тип кредиту, строк договору та строк кредитування, валюта, процентна ставка в межах та поза межами пільгового періоду, порядок повернення кредиту, зокрема зазначено про розмір мінімального обов`язкового платежу. Так, доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до ст.9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Згідно п.62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління НБУ від 04 липня 2018 року №75 виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних\~за \~день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Порядок, періодичність друкування та форма надання виписок (у паперовій/електронній формі) із особових рахунків клієнтів обумовлюються договором банківського рахунку, що укладається між банком і клієнтом під час відкриття рахунку. Отже, виписка по картковому рахунку, що міститься в матеріалах справи, може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за\~тілом кредиту, якій суд повинен надати належну оцінку. Подібного за\~змістом висновку дійшов ВС у постанові від 16.09.2020, справа №200/5647/18. До матеріалів справи приєднано виписку по особовому рахунку [PERSON] станом 13.02.2023 року, де вказано рух коштів на балансі карткового рахунку відповідача, всі операції з картковим рахунком з визначенням дати проведення операції та чітким визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після проведеної операції. Спростування наведених висновків та розрахунків заборгованості, які надав Банк, відповідачем не здійснено. Дослідивши матеріали справи суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: approved