Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-09 00:00:00

У червні 2020 року позивачі звернулися до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової Тетяни Валентинівни, акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», Державне підприємство «Сетам», [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Управління захисту прав дітей Міської ради міста Кропивницького, приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Биков Сергій Євгенович про визнання недійсними електронних торгів з продажу арештованого майна, скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, скасування рішення про державну реєстрацію права власності. В обґрунтування позову зазначає, що 30 квітня 2020 року Державним підприємством «Сетам» було проведено електронні торги з продажу арештованого майна трикімнатної квартири загальною площею 70.72 кв. м., що належала [PERSON] . 12.05.2020 року переможцем торгів [PERSON] було отримано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів №325 та здійснено державну реєстрацію права власності. Вважають, що проведення торгів було здійснено незаконно, оскільки у спірній квартирі проживають позивачі [PERSON] , яка є пенсіонеркою, [PERSON] та неповнолітній [PERSON] онук позивача. Однак незважаючи на наявність неповнолітньої дитини, та відсутності дозволу органу опіки та піклування житло було виставлено на торги та згідно протокол №447803 від 30.04.2020 року було реалізовано. Позивач повідомляла ДП «СЕТАМ» та приватного виконавця Золотарьову Т.В. про те, що в квартирі проживає неповнолітня дитина. Дії приватного виконавця з неотримання дозволу органу опіки та піклування на реалізацію предмета іпотеки - майна боржника у виконавчому провадженні та передачу на реалізацію з електронних торгів арештованого майна - були неправомірними. Вказують, що не згодні з оцінкою трикімнатної квартиру у 19 тисяч доларів США. З торгів квартира була реалізована лише за 423 872,80 гривень (приблизно 15 000,00 тис доларів США). Про оцінку арештованого майна позивачів не повідомляли. Майно ніхто не оглядав, у квартиру не заходив. Про існування даної оцінки [PERSON] дізналася після ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження. Наполягають, що не згодні з визначеною вартістю арештованого приватним виконавцем нерухомого майна, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Звіт про проведену оцінку арештованого майна, а саме квартири за адресою: [ADDRESS] . позивачу для ознайомлення не надавався та його наявність у встановленні строки (згідно ч. 5 сг. 57 ЗУ «Про виконавче провадження») її повідомлено не було чим порушено права на висловлення зауважень та надання пропозицій. Внаслідок проведення\~зазначених електронних\~торгів [PERSON] фактично і протиправно позбавлено права власності на квартиру з порушенням порядку встановленого чинним законодавством, а [PERSON] та неповнолітнього [PERSON] позбавлено права користування даною квартирою, тому позивачі змушені звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 17.07.2020 року позовну заяву залишено без руху. 28.07.2020 року до суду надійшла заява на виконання вимог ухвали. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31.07.2020 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання. 09.09.2020 року від представника відповідача - Державного підприємства «Сетам» надійшов відзив на позовну заяву. Представником відповідача акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» 23.09.2020 року, через канцелярію суду, подано відзив на позовну заяву. 18.12.2020 року відповідачем приватним виконавцем виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьовою Т. В. через канцелярію суду також подано відзив на позовну заяву. За клопотанням\~представника позивача\~ухвалою суду\~від 08.04.2021\~року витребувано\~у приватного\~нотаріуса Кропивницького\~міського нотаріального\~округу Зубко\~Оксани Петрівни копію договору купівлі продажу квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] , серія та номер №3156 від 10.12.2020 року, яку надано до суду 01.09.2021 року. 01.09.2021 року приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу О.П. Зубко на адресу суду поштовою кореспонденцією направлено копію договору купівлі-продажу та документи які подавалися для його посвідчення. Ухвалою Кіровського районного суду від 02.09.2021 року, клопотання представником позивача про залучення до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] задоволено. Згідно ухвали судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 31.01.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 07.07.2022 року ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда витребувано від приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової Тетяни\~Валентинівни - належним чином завірені копії матеріалів зведеного виконавчого провадження №59223634 з виконання виконавчого листа 2-1675/10, виданого 12.09.2011 року Кіровським районним судом м. Кіровограда, виконавчого листа 404/1383/13-ц виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда від 20.05.2013 року та виконавчого листа 2-2524/2011 року, виданого 07.12.2012 року Кіровським районним судом м. Кіровограда. Приватний виконавець виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьова Т.В. 09.11.2022 року надала витребувані документи. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві, просила задовольнити. Представник відповідача АТ «Державного ощадного банку України» у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в задоволенні позовних вимог, після перерви в судове засідання не з`явилась, повідомлялась. . Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити в задоволенні позовних вимог з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву, після перерви в судове засідання не з`явилась, повідомлялась Представник відповідача [PERSON] в судовому засідання заперечувала проти задоволення позовних вимог, просила відмовити в задоволенні позову, після перерви в судове засідання не з`явилась, повідомлялась Представник відповідача [PERSON] , в судовому засідання заперечував проти задоволення позовних вимог, просив відмовити в задоволенні позову, після перерви 10.05.2023 року подав заяву про розгляд справи у його відсутності, заперечував проти задоволення позовних вимог. Третя особа, приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Биков С. Є. в судове засідання не з`явився, повідомлявся. Представник третьої особи Управління захисту прав дітей Кропивницької міської ради в судове засідання не з`явився, повідомлявся Суд, заслухавши пояснення представника позивачів, представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст.\~12\~ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що 30.01.2008 між ВАТ «Державний ощадний Банк» та [PERSON] укладено договір відновлювальної кредитної лінії № 44, було надано кредит у розмірі 250\~000,00 грн. В забезпечення виконання зобов`язань за цим кредитом, 30.01.2008 року між сторонами був укладений договір іпотеки, де іпотекодержателем виступав ВАТ «Державний ощадний банк України, а іпотекодавцем [PERSON] , який посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Алфімовою І.М. за реєстровим номером 245. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьовою Т.В. 08.05.2019 року відкрите виконавче провадження №59047363 з виконання виконавчого листа №404/1383/13ц, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда 20.05.2013 року. 08.05.2019 року постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьовою Т.В. відкрите виконавче провадження №59046938 з виконання виконавчого листа №2-1675/10, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда 12.09.2011 року. Як вбачається з постанови приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьової Т.В 23.04.2019 року відкрите виконавче провадження №58966694 з виконання виконавчого листа №2-2524/11, виданого Кіровським районним судом м. Кіровограда 07.12.2012 року. Постановою приватного виконавця виконавчого округу Кіровоградської області Золотарьовою Т.В. 28.05.2019 року об`єднано виконавчі провадження №59047363, №59046938, №58966694 у зведене виконавче провадження № 59223634. 10.05.2019 приватним виконавцем до відділу реєстрації місця проживання особи Кропивницької міської ради, здійснено запит щодо відомостей про коло осіб, які зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Згідно відповіді від 14.05.2019 року Міської ради міста Кропивницького інформації стосовно складу зареєстрованих осіб за адресою [ADDRESS] у відділі відсутня. 05.12.2019 року приватним виконавцем до відділу реєстрації місця проживання особи Кропивницької міської ради, здійснено запит щодо відомостей про коло осіб, які зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Згідно відповіді від 11.12.2019 року Міської ради міста Кропивницького інформації стосовно складу зареєстрованих осіб за адресою [ADDRESS] у відділі відсутня. В процесі\~здійснення зведеного\~виконавчого провадження,\~з метою перевірки майнового стану боржників приватним виконавцем було направлено ряд запитів. Як вбачається з інформаційної довідки № 132849612 від 01.08..2018, Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна боржника [PERSON] виявлено, що за останнім зареєстровано право власності на 1/3 частину квартири [ADDRESS] . Постановою приватного виконавця Золотарьовою Т.В.. від 05.12.2019 призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчого провадженні ТОВ «Експертно Правову Консалтингову Компанію «Юрекс» в особі директора Тєрєхова О.А. Відповідно до копії звіту про визначення вартості трикімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , від 13.12.2019 року ринкова вартість на дату оцінки складає 529\~841,00 грн. 12.02.2020 приватним виконавцем на адресу Кіровоградської філії ДП «СЕТАМ» направлено заявку на реалізацію арештованого майна (за вих. № 807/ЗВП № 59223634). 30 квітня 2020 року Державним підприємством «Сетам» було проведено електронні торги з продажу арештованого майна, а саме трикімнатної квартири загальною площею 70.72 кв. м. місцезнаходження якої [ADDRESS] . що належала [PERSON] номер лоту 414623. результати якого оформлено протоколом № 477803 від 30.04.2020 року. була реалізована за ціною продажу 423\~872,80 грн. 12.05.2020 року переможцем торгів [PERSON] було отримано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів №325 та здійснено державну реєстрацію права власності. 18.06.2020 року на підставі ухвали Кіровського районного суд м. Кіровограда від 25.05.2020 року про рецензування Звіту про оцінку нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири загальною площею 70.72 кв. м. місцезнаходження якої [ADDRESS] ., власник [PERSON] надано висновок, що звіт в цілому відповідає вимогам нормативно правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинуть на достовірність оцінки. На підставі договору купівлі-продажу квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] , від 10.12.2020 року серія та номер №3156 посвідченого приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Зубко Оксани Петрівни, [PERSON] продав вищезазначену квартиру [PERSON] . Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. За приписами ч. 1 ст. 76 ЦПК, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня\~\~ 2016 року № 1404-VIII виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Згідно з частиною п`ятою статті 57 цього Закону виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Відповідно до статті 28 цього Закону копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простою кореспонденцією або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, які надсилаються рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження. У відповідності до статті 19 Закону України «Про виконавче провадження» сторони виконавчого провадження та прокурор як учасник виконавчого провадження мають право ознайомлюватися з матеріалами виконавчого провадження, робити з них виписки, знімати копії, заявляти відводи у випадках, передбачених цим Законом, мають право доступу до автоматизованої системи виконавчого провадження, право оскаржувати рішення, дії або бездіяльність виконавця у порядку, встановленому цим Законом, надавати додаткові матеріали, заявляти клопотання, брати участь у вчиненні виконавчих дій, надавати усні та письмові пояснення, заперечувати проти клопотань інших учасників виконавчого провадження та користуватися іншими правами, наданими законом. За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. За частиною першою статті 61 Закону, за загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором. Стаття 650 Цивільного кодексу України, вказує, що особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частина перша статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. З аналізу норм частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. За частиною першою статті 658 ЦК України, право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України. Подібний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17. Згідно правової позиції Верховного Суду України, наданої у справі № 6-174цс12, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином. Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені чч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч.1 ст.215 цього Кодексу). При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. Реалізація арештованого майна боржника та порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, регламентується Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016, зі змінами. Згідно наказу Міністерства юстиції України № 1885/5 від 02.10.2015 повноваженнями на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів на час направлення приватним виконавцем арештованого майна боржника [PERSON] для проведення електронних торгів було наділено державне підприємство «СЕТАМ». Пунктами 1, 2 розділу 1 Порядку реалізації арештованого майна № 2831/5 передбачено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Вказана заявка має містити певний перелік відомостей, зокрема щодо вартості майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами: копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Згідно п. 4 розділу ІІ Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Розділами 3, 4, 5 Порядку врегульована процедура підготовки до проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною), порядок реєстрації учасників електронних торгів за фіксованою ціною та безпосередньо проведення електронних торгів. Також передбачено, що програмні засоби системи функціонують у цілодобовому режимі та забезпечують можливість безперервного та безперешкодного доступу до відомостей щодо запланованих торгів. Так, згідно п. 5 розділу ІІІ Порядку організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги, вноситься організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку, а також з дотриманням вимог п.8 розділу ІІІ. Пунктом 1 та п.4 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Пунктом 6 Порядку передбачено, що система забезпечує постійний та відкритий доступ спостерігачів електронних торгів до Веб-сайту з метою спостереження за проведенням електронних торгів. Розділами VIII, Х Порядку визначено процедуру оформлення результатів електронних торгів та порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності. Так, після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом до якого вноситься інформація щодо перебігу торгів. Аналогічний протокол з додаткової інформацією розміщується в особистому кабінеті переможця, для надання йому можливість провести розрахунок за придбане на електронних торгах майно. На підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно п. 4 Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів, виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження, копія акта надсилається стягувачу, боржнику та організатору. Відповідно до п. 8 розділу Х Порядку акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. В обґрунтування доводів позову [PERSON] та [PERSON] посилається на відсутність підтвердження їх ознайомлення з експертною оцінкою виставленого на торги належного їй майна. Однак, постанови про відкриття виконавчих проваджень приватним виконавцем та постанова про зведення виконавчих проваджень в одне надіслана боржникам рекомендованими поштовим відправленням за всіма відомими адресами, які ними не отримано з незалежних від виконавця причин. Виконавцем дотримано приписи ст. 28 Закону України «Про виконавче провадження», боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень. Зазначена адреса реєстрації місця проживання боржника перевірена виконавцем та підтверджена згідно відомостей, наданих Відділом обробки та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області, про незмінність вказаної адреси також повідомив приватного виконавця відділ реєстрації місця проживання особи Міської ради міста Кропивницький. Відповідно до п. 116 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270 у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження. Строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі вжити заходів для отримання відправлення та ознайомлення з ним протягом цього строку. Позивачами не вжито заходів для отримання відправлення та ознайомлення з поштовою кореспонденцією, іншої адреси проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час виконавчого провадження не повідомлено. Згідно із частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою третьою та шостою статті 203 цього Кодексу. Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою статті 215 вказаного Кодексу. Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Тимчасовим положенням. За змістом пункту 3.11 Тимчасового положення (у редакції, чинній на час проведення оспорюваних прилюдних торгів) спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна. Отже, розглядаючи питання про дотримання під час проведення торгів положень пункту 3.11 Тимчасового положення, суди мають установити, чи було письмово повідомлено, зокрема, боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу. При цьому під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами необхідних відомостей. Разом з тим сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення\~\~прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Позивачі як боржники за зведеним виконавчим провадженням № 59223634 були обізнані про виконання рішень суду щодо стягнення з них заборгованості в примусовому порядку. Поштову кореспонденцію, що направлялася приватним виконавцем на зазначену позивачами адресу, не отримували з незалежних від виконавця причин, не вживали заходів для отримання відправлення та ознайомлення з поштовою кореспонденцією. Докази добровільного виконання рішення суду або виконання зобов`язань, покладених на неї Законом України «Про виконавче провадження», в матеріалах виконавчого провадження відсутні. Позивачі не довели, що на час проведення торгів нерухоме майно мало більшу ринкову вартість, ніж зазначена у звіті про оцінку. Відповідно до пункту 1, 2 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Відповідно до п.3 розділу ІІ Порядку заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України від 02 червня 2016 року N 1404-VIII "Про виконавче провадження" - копія акта опису та арешту майна боржника;копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам частини шостої статті 57 Закону України "Про виконавче провадження"); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку реалізації арештованого майна перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. За своєю правовою природою прилюдні торги є певною процедурою спрямованою на набуття, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків, а саме припинення права власності однієї особи на певне майно та, відповідно, виникнення такого права в іншої особи. Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів законодавчо регламентована процедура реалізації арештованого майна, наслідком якої є перехід права власності на арештоване майно боржника, на яке звертається стягнення, до покупця, який став переможцем торгів, запропонувавши найвищу ціну та сплатив вартість придбаного майна. Позивачами не обґрунтовано, яким чином необізнаність щодо вартості вищевказаної квартири по експертній оцінці, могли вплинути на результат торгів, яким чином порушено їх права і законні інтереси, не надано таких доказів. З приводу неотримання дозволу органу опіки та піклування на реалізацію предмета іпотеки майна боржника у виконавчому проваджені суд зазначає наступне. Дозвіл органу опіки та піклування на відчуження житлового приміщення, право користування яким мають неповнолітні, необхідний на момент укладення договору іпотеки, а не на момент реалізації предмета іпотеки на прилюдних торгах. Станом на час укладення договору іпотеки будь-яких неповнолітніх осіб у спірному будинку не було зареєстровано, тому і не вимагалося дозволу органу опіки та піклування на його укладення. Також у договорі іпотеки позивач зазначила, що укладенням цього договору не порушені права та/або інтереси третіх осіб, в тому числі права та законні інтереси інших осіб, в тому числі неповнолітніх, малолітніх, непрацездатних дітей та інших осіб, яких іпотекодавець зобов`язаний утримувати за\~законом\~або договором. Суд враховує, що іпотечний договір щодо вказаної квартири позивачем було укладено 20.01.2008, жодних доказів про те, що [PERSON] був зареєстрований у спірному помешканні з дозволу іпотекодержателя матеріали справи не містять. Крім того, суд зазначає, що [PERSON] , [INFO] є онуком позивача [PERSON] . Норми статті 177 СК України, статті 16\~Закону України\~«Про охорону\~дитинства» та статті 12\~Закону України\~«Про основи\~соціального захисту\~бездомних осіб\~і безпритульних\~дітей» передбачають необхідність отримання попереднього дозволу органу опіки і піклування на укладення батьками договору щодо майна, право на яке має дитина, що спрямовано на захист майнових прав дітей. Підставою для визнання недійсним договору щодо майна, право на яке має дитина, за позовом його батьків є не сам по собі факт відсутності попереднього дозволу органу опіки і піклування на укладення такого договору, а порушення в результаті його укладення майнових прав дитини. Відповідно до частини першої статті 176\~СК України батьки зобов`язані передати у користування дитини майно, яке має забезпечити її виховання та розвиток. Таким чином, обов`язок щодо забезпечення неповнолітнього [PERSON] житлом покладається на його батьків. Позовні вимоги з приводу скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, скасування рішення про державну реєстрацію права власності є похідними, а тому не підлягають задоволенню. Враховуючи викладене, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Outcome: dismissed