Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-02 00:00:00

Короткий зміст та обґрунтування позовних вимог. 06.03.2023 року позивач звернувся до суду позовом в інтересах держави в особі Чорноморського басейнового управління Державного агентства рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль) Шабівської сільської\~ради Білгород-Дністровського\~району до [PERSON] про відшкодування збитків, заподіяних незаконним виловом риби, в якому просить суд: - стягнути з [PERSON] на користь Шабівської сільської ради Білгород-Дністровського району шкоду, заподіяну державі незаконним виловом водних живих біоресурсів у розмірі 47481 грн. 00 коп, на рахунок UA388999980333119331000015618, отримувач ГУК у Одеській обл./Шабівська сільська ТГ/24062100, код отримувача 37607526, банк Казначейство України (ЕАП); - стягнути з [PERSON] на користь Одеської обласної прокуратури (р/р [NUMBER] , ЄДРПОУ 03528552 БАНК ДКСУ м. Києва МФО 820172) сплачений судовий збір за подачу позову, а саме 2684 грн. В обґрунтування позову зазначає що постановою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у справі № 495/3380/22 від 28.07.2022 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680 грн. Зазначена постанова в апеляційного порядку не оскаржена та набрала законної сили. Судом встановлено, що 08.05.2022 року о 07.00 годині, гр. [PERSON] в районі с. Шабо, Білгород-Дністровський район, Одеської області здійснював лов риби у Дністровському лимані забороненим Правилами любительського та спортивного рибальства знаряддям лову, лісковою сіткою, при цьому виловив рибу Сазан в кількості 3 шт., Карась в кількості 23 шт., чим спричинив збитки рибним запасам України на загальну суму 47 481 грн., чим порушив п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, а саме скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст.63 Закону Ураїни «Про тваринний світ», ст.85 ч.4 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Таким чином, [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Відповідно до довідки-розрахунку шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об?єктах України, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», заподіяв державі шкоду у розмірі 47 481 грн. Розмір шкоди, розраховано службовими особами Чорноморського басейнового управління державного агенства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль). Під час розгляду Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області справи про адміністративне правопорушення № 495/3380/22 докази завдання [PERSON] збитків рибним запасам, зокрема розрахунок заподіяної матеріальної шкоди досліджувалися судом, однак питання щодо відшкодування шкоди, не вирішувалось. Постанова Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у справі про адміністративне правопорушення № 495/3380/22 набрала законної сили. Своїми умисними діями [PERSON] порушив вимоги ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9, 10, 17, 34, 38, 39 та 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, п.п 4, 12 ст. 11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства». В той же час, шкода, завдана [PERSON] незаконним ловом риби, судом не стягнута та до теперішнього часу добровільно не відшкодована. У зв`язку з вищевикладеним позивач звернувся до суду з позовом про стягнення шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу. Процесуальні дії. Ухвалою суду від 07.03.2023 року провадження по справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження. В судове засідання призначене на 03.05.2023 року сторони не з`явились. Прокурор Колісніченко І.В. подала до канцелярії суду заяву у якій просила суд позов задовольнити у повному обсязі, вказала, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся, судові листи з повістками про виклик у судові засідання, надіслані відповідачу, були повернути за закінченням терміну зберігання. Відзив відповідачем надано не було. Відповідно до ч. 8\~ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно з ч. 1\~ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, враховуючи відсутність відзиву відповідача в порядку\~статті 280 ЦПК\~ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, що не з`явився, в порядку заочного розгляду справи. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів. З`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. Фактичні обставини справи. Судом встановлено, що постановою Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у справі № 495/3380/22 від 28.07.2022 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 680 грн. Зазначена постанова в апеляційного порядку не оскаржена та набрала законної сили. Судом встановлено, що 08.05.2022 року о 07.00 годині, гр. [PERSON] в районі с. Шабо, Білгород-Дністровський район, Одеської області здійснював лов риби у Дністровському лимані забороненим Правилами любительського та спортивного рибальства знаряддям лову, лісковою сіткою, при цьому виловив рибу Сазан в кількості 3 шт., Карась в кількості 23 шт., чим спричинив збитки рибним запасам України на загальну суму 47 481 грн., чим порушив п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, а саме скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст.63 Закону Ураїни «Про тваринний світ», ст.85 ч.4 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Таким чином, [PERSON] вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП. Відповідно до довідки-розрахунку шкоди, заподіяної громадянином [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об?єктах України, розробленого відповідно до Постанови Кабміну від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», заподіяв державі шкоду у розмірі 47 481 грн. Розмір шкоди, розраховано службовими особами Чорноморського басейнового управління державного агенства меліорації та рибного господарства (Чорноморський рибоохоронний патруль). Під час розгляду Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області справи про адміністративне правопорушення № 495/3380/22 докази завдання [PERSON] збитків рибним запасам, зокрема розрахунок заподіяної матеріальної шкоди досліджувалися судом, однак питання щодо відшкодування шкоди, не вирішувалось. Постанова Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області у справі про адміністративне правопорушення № 495/3380/22 набрала законної сили. Своїми умисними діями [PERSON] порушив вимоги ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 9, 10, 17, 34, 38, 39 та 63 Закону України «Про тваринний світ», ст. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства у внутрішніх водоймах України», затвердженого наказом державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, п.п 4, 12 ст. 11 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства». В той же час, шкода, завдана [PERSON] незаконним ловом риби, судом не стягнута та до теперішнього часу добровільно не відшкодована. У зв`язку з вищевикладеним позивач звернувся до суду з позовом про стягнення шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. Статтею 66\~Конституції України визначено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з ч. 1 от. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, мас право на їх відшкодування. Як зазначено в ст.ст. 10,\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу; підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку і розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. (ст. 63 цього закону). Статтею 69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» визначено особливості застосування цивільної відповідальності та передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пункт 6.3 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15.02.1999, передбачає, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих 1 правил рибальства. Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 10.01.2019 у справі №541/307/17, для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об'єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні. Згідно зі ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Відповідно до ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» та ст. 26 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів. Крім того, ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу. Відповідно до п 4.6. Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за №269/3562, одній особі дозволяється вилов не більше 3 кг риби за одну добу перебування на водоймі загального користування. Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року за №6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка ЇЇ заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та с вина зазначеної особи. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що незаконними діями відповідача заподіяно матеріальну шкоду, яку слід стягнути з відповідача на користь держави в розмірі 47\~481 грн. Висновки за результатами розгляду справи Дослідивши наявні у справі докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов до переконання про те, що матеріалами справи доведено факт завдання незаконними діями відповідача [PERSON] матеріальної шкоди рибним запасам України, зазначені обставини встановлені постановою суду, що набрала законної сили, а тому в силу ч. 6 ст.\~82\~ЦПК України не підлягають доказуванню, у зв`язку з чим суд приходить до висновку що позовні вимоги Білгород-Дністровської окружної прокуратури підлягають задоволенню у повному обсязі. Розподіл судових витрат Відповідно до\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи те, що позовні вимоги позивача задоволені, тому з відповідача слід стягнути на користь Одеської обласної прокуратури (р/р [NUMBER] , ЄДРПОУ 03528552 БАНК ДКСУ м. Києва МФО 820172) сплачений судовий збір за подачу позову, а саме 2684 грн.

Outcome: approved