Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~30 грудня 2022р. АТ «Прикарпаттяобленерго», через свого представника Оліградського М.В., в системі «Електронний суд» подали позов, в якому зазначили, що будинок по [ADDRESS] належав [PERSON] . Після смерті власника, управління та користування вказаним будинком перейшло до [PERSON] , який є родичем померлого [PERSON] . Відповідач, будучи єдиним користувачем вказаним нерухомим майном, був споживачем електроенергії, яка поставлялася йому позивачем за цією адресою та сплачував рахунки за неї. Вказані обставини були зазначені особисто [PERSON] під час його звернення до суду з позовом про відшкодування йому АТ «Прикарпаттяобленерго» матеріальної та моральної шкоди, яка була завдана внаслідок відключення даного домогосподарства від електропостачання. Позивач зазначає, що після того, як в лютому 2015 року постачання електричної енергії до об`єкта за адресою: [ADDRESS] було припинено шляхом від`єднання ввідного від лінії електропередач, представниками позивача, при перевірці стану відключення цього об`єкту кожного разу було встановлено, що невідома особа (як виявилось згодом [PERSON] ) в порушення закону, а саме без впорядкування договірних відносин з АТ «Прикарпаттяобленерго» та оплати послуг за повторне підключення, самовільно здійснював підключення об`єкта шляхом приєднання ввідного кабелю до лінії електропередач. 03.06.2022р. представникам філії АТ «Прикарпаттяобленерго» «Коломийська» не вдалося зафіксувати порушення та скласти Акт про порушення у зв`язку з агресивною поведінкою та протиправними діями відповідача. Проте, 03.06.2022р. представниками філії АТ «Прикарпаттяобленерго» «Коломийська» при проведенні чергової перевірки на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , у присутності [PERSON] було складено Акт про порушення № 087447 від 03.06.2022р., згідно якого виявлено/зафіксовано порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі оператора системи розподілу шляхом накиду (прогоном СІПу) на опорі № 600 без укладання договорів з ОСР та постачальником, з порушенням схеми обліку після відключення електропостачальником будинку (п. 1.2.7.; 1.2.15.; 3.1.9.; 7.6; 8.2.4. ПРРЕЕ). Акт про порушення було скріплено підписами двох працівників АТ «Прикарпаттяобленерго», а його копію направлено до відома відповідачу. Листом від 09.06.2022р. вих. №14973/26 [PERSON] було запрошено на засідання комісії щодо розгляду Акту про порушення № 087447 від 03.06.2022р. на 14.07.2022р. о 14:00 год. за адресою: [ADDRESS] . Будучи належно повідомленим про місце, час і дату засідання комісії, [PERSON] на нього не з`явився. 14.07.2022р. АТ «Прикарпаттяобленерго» у відповідності до п. 8.2.6. та глави 8.4. Правил, було розглянуто Акт про порушення № 087447 від 03.06.2022р. і прийнято рішення, яке оформлено протоколом № 35. Копії протоколу, розрахунку та рахунків були направлені відповідачу поштою. Обсяг та вартість необлікованої електричної енергії внаслідок порушення відповідачем Правил, визначався відповідно до п. 8.2.6. глави 8.4. Правил та згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення відповідачем Правил, було завдано збитків на суму 169\~937,50грн., яку тепер позивач просить стягнути в судовому порядку, оскільки відповідач добровільно її не відшкодовує. Ухвалою суду від 16.01.2023р. у справі було відкрито спрощене позовне провадження та призначено перше судове засідання на 14.02.2023р. Відповідачу роз`яснено його право протягом 15 днів із дня вручення йому ухвали про відкриття провадження подати відзив разом з доказами, що обґрунтовують доводи заперечень. Також зазначено, що копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. 01.02.2023р. представник відповідача [PERSON] подала до суду заяву про ознайомлення з матеріалами цивільної справи та того ж дня з ними ознайомилася. В судове засідання 14.02.2023р. представник відповідача [PERSON] не з`явилася, подала електронне клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з її перебуванням у Долинському районному суді під час розгляду кримінального провадження. 03.03.2023р. до суду в двох екземплярах надійшов відзив на позовну заяву про відшкодування шкоди. У відзиві [PERSON] , посилаючись на існування воєнного стану та часті вимкнення електроенергії, просив поновити йому строк на його подачу, а також відмовити повністю в задоволенні вимог АТ «Прикарпаттяобленерго». Судові засідання в справі 06.03.2023р. та 23.03.2023р. не проводились в зв`язку з оголошенням по всі території України повітряної тривоги. Таким чином, розглянувши вказаний відзив, суд зазначає наступне. Вимоги до змісту та порядку подання відзиву на позовну заяву передбачені ст. 178 ЦПК України. Частинами 1, 4 вказаної статті ЦПК України передбачено, що у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. Належним доказом направлення копії відзиву з додатком іншим учасникам судового процесу відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 (надалі Правила), є оригінал розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека), виданий відправникові поштового відправлення. Відповідно до пункту 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою. Пунктом 61 Правил встановлено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися. Таким чином, належним доказом направлення сторонам копій заяв (відзиву) та доданих до неї документів є оригінали фіскального чеку (квитанції) та опису вкладення, в якому зазначені: повне найменування адресата, його поштова адреса та поіменний перелік документів, що надсилається на його адресу. В даній справі доказів направлення відзиву на адресу позивача, відповідачем не надано. Суд наголошує, що від виконання відповідачем обов`язку щодо направлення копії відзиву на позовну заяву позивачу залежить реалізація останнім у встановлений судом строк права на подання відповіді на відзив, що, в свою чергу, на переконання суду, сприятиме швидшому встановленню обставин у справі та її правильному вирішенню. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.7 ст. 178 ЦПК України, відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі. Згідно ч.1 ст. 191 ЦПК України, у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, відповідач має право надіслати: 1) суду - відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову; 2) позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам - копію відзиву та доданих до нього документів. В ухвалі суду від 16.01.2023р. відповідачу було запропоновано подати відзив протягом 15 днів з дня отримання ухвали. Копію ухвали про відкриття провадження у справі разом з судовою повісткою про виклик до суду [PERSON] отримав особисто 26.01.2023р., що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 87). Крім цього, представник відповідача також була ознайомлена зі справою 01.02.2023р. Відтак, граничний строк для подання відзиву на позов є 16.02.2023р. Подавши відзив 03.03.2023р. відповідач порушив граничні строки його подачі, які просив поновити, посилаючись на існування воєнного стану та часті вимкнення електроенергії. Згідно ч.1,\~2\~ст.\~127\~ЦПК України,\~суд за\~заявою учасника\~справи поновлює\~пропущений процесуальний\~строк,\~встановлений законом,\~якщо визнає\~причини його\~пропуску поважними,\~крім випадків,\~коли цим\~Кодексом встановлено\~неможливість такого\~поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Отже, строк на подання відзиву відноситься до строків, які встановлюються судом, а тому такі строки не поновлюються, а продовжуються, якщо відповідна заява подана до його закінчення, що в даній справі [PERSON] не дотримано. Крім цього, суд бере до уваги, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. В постанові від 22.03.2023р. по справі №755/21179/21 Верховний Суд вказав: «доводи касаційної скарги, що право учасників справи подавати заяви про відкладення розгляду справи у зв`язку з воєнними діями на території України не обмежується наявністю бойових дій на тих чи інших територіях України, не заслуговують на увагу, оскільки між воєнними діями (бойовими діями) у державі та неявкою в судове засідання має бути причинний зв`язок, підтверджений належними доказами». З урахуванням зазначеного, суд вважає, що введення в Україні воєнного стану та вимкнення електроенергії не можуть бути визнані поважними причинами подання відзиву з порушенням строку на понад два тижні, оскільки військові (бойові) дії на території Івано-Франківської області не проходять, а електроенергія, хоч і з перебоями, але подавалась, що дозволяло відповідачу скористатись своїм правом на подання відзиву вчасно. Частиною 8 ст. 178 ЦПК України, передбачено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Таким чином, з огляду на те, що [PERSON] відзив подано з порушенням встановленого строку без поважних причин, і його копію позивачу не направлено, що унеможливило представника АТ «Прикарпаттяобленерго» подати відповідь на відзив, суд не приймає до уваги викладені відповідачем у відзиві заперечення проти позову та вирішує справу за наявними матеріалами. В судове засідання 09.05.2023р. представник позивача не з`явився, подав письмове клопотання, в якому просив розглядати справу за його відсутності. Позов підтримує та просив його задовольнити. Відповідач та його представник в судове засідання також не з`явилися. Від представника надійшла заява в якій вона просила проводити розгляд справи у її відсутності. Підтримує доводи, викладені у відзиві. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи та оцінивши представлені докази, суд прийшов до наступного висновку. З виписки з ЄДРПОУ вбачається, що основним видом економічної діяльності АТ «Прикарпаттяобленерго» являється розподілення електроенергії. Постановою НКРЕКП від 16.11.2018р. №1443 було видано АТ «Прикарпаттяобленерго» ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Івано-Франківської області. Цією ж постановою позивачу анульовано раніше видані ліцензії (п. 1, 2). 12.11.2004р. між позивачем в особі начальника Коломийського РЕМ та [PERSON] був укладений договір про користування електричною енергією № 8-328. За його умовами позивач, як постачальник, зобов`язався надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 1,2 кВт електроустановок споживача, а останній в свою чергу зобов`язався оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. Згідно договору та паспорту точки розподілу, електрична енергія поставляється до будинку [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] . 28.10.2014р. АТ «Прикарпаттяобленерго» за адресою: [ADDRESS] . рекомендованим листом направило попередження про припинення постачання електроенергії за не допуск до приладу обліку. Термін надання допуску до приладу обліку визначили до 28.11.2014р., що підтверджується самим попередженням та реєстром відправлень. Згідно акту від 19.07.2017р. складеного майстром [PERSON] та інспектором Сосновським Ю.Л., будинок за вищевказаною адресою був відключений від електропостачання. З рішення Снятинського районного суду Івано-Франківської області від 08.09.2020р. в справі №346/2298/19 провадження №2/351/243/20 слідує, що [PERSON] звертаючись з позовом до АТ «Прикарпаттяобленерго» про стягнення матеріальної та моральної шкоди, зазначав, що він вступив в управління спадковим майном після смерті його родича [PERSON] та проживає в господарстві по [ADDRESS] , є споживачем електроенергії в цьому об`єкті та постійно сплачує рахунки. Рішенням суду [PERSON] в задоволенні його вимог було відмовлено. Відмовляючи в позові суд зазначив, що дії АТ «Прикарпаттяобленерго» по відключенню будинку від електропостачання були правомірними, а подальше самочинне підключення господарства [PERSON] шляхом підключення нових кабелів є незаконним. Під час перегляду рішення суду І інстанції Івано-Франківський апеляційний суд в описовій частині своєї постанови від 30.11.2020р. зазначив, що [PERSON] позовні вимоги мотивував тим, що він вступив в управління та користування спадковим майном після смерті свого родича [PERSON] , який за життя склав заповіт, яким усе своє майно заповів [PERSON] , однак на даний час ще не оформив документи на право на спадщину. Вважає, що належним чином прийняв спадщину. На даний час [PERSON] користується домогосподарством по [ADDRESS] , яке входило до складу спадщини, отже є споживачем електроенергії у даному господарстві, сплачує рахунки за електроенергію. У відповіді на відзив, [PERSON] також зазначав, що спадкоємцем даного будинку після смерті [PERSON] за заповітом є його син. Однак, [PERSON] прийняв спадщину шляхом фактичного вступу в управління та користування спадковим майном, використовує даний будинок як дачний. Відповідно, вважає себе споживачем електричної енергії в цьому господарстві, оплачує рахунки згідно показів приладу обліку, та вважає, що приєднався до умов договору в розумінні п. 2.1.6 Правил. За правилами частини четвертої\~статті 82 ЦПК України\~обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає і в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами. Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. Лише згадувані, але такі, що не одержали оцінку суду, обставини не можуть розглядатися як встановлені судом і не набувають властивості преюдиціальності. Тобто, преюдиціальні факти слід відрізняти від оцінки іншим судом певних обставин (Постанова ВС від 18.05.2020 № 522/13192/15-цс). Отже, зі змісту рішень по справі №346/2298/19 вбачається, що [PERSON] вказував, що саме він являється споживачем електроенергії за адресою: [ADDRESS] , оскільки будинок після смерті [PERSON] перебуває в його фактичному використанні. Відтак, виходячи з преюдиціальності даних обставин, вони подальшого доказування не потребують. 01.06.2022р. було видано наряд-допуск №863 на відключення самовільно підключеного СІП з оп №600 до житлового будинку [ADDRESS] . Однак, відключення у вказаний день не відбулося через протиправні дії [PERSON] . Вказані обставини підтверджуються матеріалами відеозапису, який був долучений до справи, а також відомостями з обвинувального акту у кримінальному провадженні №12022096180000121, в якому зазначено про нанесення обвинуваченим [PERSON] начальнику відділення обліку електричної енергії ПАТ «Прикарпаттяобленерго» [PERSON] легких тілесних ушкоджень. Згідно акту про порушення №087447 від 03.06.2022р. встановлено, що за участю [PERSON] в [ADDRESS] було виявлено порушення обліку електричної енергії: самовільне підключення електроустановок споживача до електричної мережі оператора системи розподілу шляхом накиду (прогоном СІПу) на опорі № 600 без укладання договорів з ОСР та постачальником, з порушенням схеми обліку після відключення електропостачальником будинку (п. 1.2.7.; 1.2.15.; 3.1.9.; 7.6; 8.2.4. ПРРЕЕ). Також, згідно змісту вищевказаного акту, [PERSON] поводив себе агресивно, погрожував. На місце події було викликано наряд поліції. Від підпису відповідач відмовився про що також було складено відповідний акт. Обставини спілкування працівників позивача з відповідачем за участю працівників поліції зафіксовані на відеозапис, який було досліджено судом. 07.06.2022р. філія АТ «Прикарпаттяобленерго» «Коломийська» направило [PERSON] . другий екземпляр Акту про порушення №087447 від 03.06.2022р. та другий екземпляр акту відмови від підпису. Листом, направленим 09.06.2022р., відповідача було повідомлено, що 14.07.2022р. у філії АТ «Прикарпаттяобленерго» «Коломийська» за адресою: м. Коломия, вул. Русина, 4, відбудеться засідання комісії по розгляду акту про порушення №087447 від 03.06.2022р. Відповідно до протоколу №35 засідання комісії філії «Коломийська» АТ «Прикарпаттяобленерго» від 14.07.2022р. за результатом розгляду акту про порушення №087447 від 03.06.2022р. комісією вирішено: розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р. виконати згідно п. 8.4.13 за період дванадцять календарних місяців з 03.06.2021р. по 03.06.2022р. дату виявлення порушення. Згідно розрахунку обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, загальний обсяг розрахованої не облікованої електричної енергії становить 34689 кВт*год. на суму 169937,50 грн. 15.07.2022р. [PERSON] були направлені копія протоколу №35 засідання комісії філії АТ «Прикарпаттяобленерго» «Коломийська» від 14.07.2022р. по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ №087447 від 03.06.2022р., розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії згідно акту про порушення №087447 від 03.06.2022р., рахунок від 14.07.2022р. за необліковану електричну енергію внаслідок порушення ПРЕЕ за актом порушення №087447 від 03.06.2022р. 23.08.2022р. відповідачу було направлено претензію в якій позивач просив сплатити нараховані збитки в сумі 169937,50 грн. на зазначений поточний рахунок в десятиденний строк з моменту отримання даної претензії. Вимоги претензії виконані не були, а тому позивач для захисту своїх прав та інтересів звернувся до суду з даним позовом. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Правовідносини, які виникли між сторонами в даній справі регулюються ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Законом України «Про ринок електричної енергії», Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312 Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі Правила). \~ \~ \~ \~Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно з частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~За приписами ч.6 ст.56 Закону України "Про ринок електричної енергії", постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~ Частиною 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. \~\~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку (п.4 ч.2 ст.77 вказаного Закону). Пунктом 1.1.1 Правил визначено, що вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, та є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Відповідно до п. 1.1.2 у цих Правилах терміни вживаються в таких значеннях побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність)\~ \~ \~ \~ \~ \~самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення; \~ \~ \~ \~Згідно п. 2.1.7. Правил, у разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу/передачі та має подати оператору системи письмову заяву про припинення розподілу/передачі електричної енергії на його об`єкт. Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. В силу\~пп.\~3\~п.\~5.1.1\~Правил оператор\~системи має\~право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Пунктом 8.2.4. Правил передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного\~главою 8.4\~цього розділу. Згідно пункту п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП №312 від 14 березня 2018 року, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. На підставі акта про порушення (п 8.2.6.) уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти\~глави 8.4\~цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно п. 8.2.7 Правил, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Згідно п. 8.4.1 Правил, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. Відповідно до пп.6 п. 8.4.2 Правил, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, зокрема у разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. Пунктом 8.4.8\~пп.\~2\~Правил визначено,\~що кількість\~днів,\~протягом яких\~споживання електричної\~енергії здійснювалося\~з порушенням\~вимог цих\~Правил,\~визначається виходячи\~з кількості\~робочих днів\~електроустановки споживача\~(крім\~випадків фіксації\~засобами комерційного\~обліку кількості\~днів,\~протягом яких\~споживання електричної\~енергії здійснювалося\~з порушенням\~вимог цих\~Правил): \~якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення. Пунктом 8.4.13 Правил, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у\~підпунктах 6 - 8\~пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W\~доб.с.п., кВт·год), визначається за формулою 8 цієї глави. При цьому час використання самовільного підключення протягом доби (t\~вик.с.п.) приймається рівним 8 год. \~ \~ \~ \~Отже, судом в даній справі було встановлено, що [PERSON] проживає в будинку [ADDRESS] та є споживачем електроенергії за вказаною адресою, про що ним особисто було зазначено при зверненні до суду в вересні 2020 року. В 2017 році дане помешкання було відключено від постачання електроенергії. В червні 2022 року працівниками АТ «Прикарпаттяобленерго» було виявлено факт самовільного підключення електроустановок споживача та складено акт про порушення, який в подальшому розглянуто на засіданні комісії та визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії. Таким чином, суд приходить до висновку, що [PERSON] повинен відшкодувати збитки, завдані енергопостачальникові, розмір яких правомірно обчислено відповідно до\~глави 8.4\~Правил, а саме за період 03.06.2021 по 03.06.2022р. та становить 169\~937,50 грн. Що стосується судових витрат. Відповідно до ч.1, п.1 ч.3\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Платіжним дорученням № 3757 від 19.12.2022р. підтверджено сплату позивачем судового збору в сумі 2481,00 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з [PERSON] . Окрім понесених витрат на сплату судового збору, позивач також просив стягнути витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно до статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до ч.2, 3 ст.\~2. Ст..\~137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. В позовній заяві зазначено, що витрати на адвоката становлять 9100,00 грн. та включають в себе: збір документів, аналіз та вивчення матеріалів цивільної справи 2 год. 1400,00 грн., складання позовної заяви 3 год. 2100,00 грн., складання відповіді на відзив 2 год. 1400,00 грн., складання процесуальних заяв 3 год. - 2100,00 грн. участь в судових засіданнях 3 год. - 2100,00 грн. Суд вважає, що витрати на правничу допомогу підлягають зменшенню, оскільки представник позивача відповідь на відзив в даній справі не писав, жодних процесуальних заяв не подавав, а участь в судовому засіданні прийняв лише одного разу. Відтак, суд вважає обґрунтованими до компенсації витрати в сумі 4200 грн., які складаються з: збір документів, аналіз та вивчення матеріалів цивільної справи 2 год. 1400,00 грн., складання позовної заяви 3 год. 2100,00 грн., участь в судовому засіданні 1 год. - 700,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved