Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-07 00:00:00

Керівник Кам"янець- Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Кам"янець-Подільської міської виборчої комісії Хмельницької області, Кам"янець-Подільської міської ради , Кам"янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області , Кам"янець-Подільської районної ради звернувся до суду до [PERSON] , [PERSON] , третя особа , яка не заявляє самостійних вимог : Кам"янець-Подільське управління Державної казначейської служби України Хмельницької області, про відшкодування шкоди , заподіяної кримінальним правопорушенням внаслідок зловживання службовим становищем , привласненні бюджетних коштів , підробленні та використанні завідомо підробленого документа. Ухвалою суду від 09 липня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в підготовчому судовому засіданні. Ухвалою суду від 16 травня 2022 року закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду. Позивач, обгрунтовуючи позов, вказує, що Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 27.02.2019 року, яка 07.03.2019 року набрала законної сили, [PERSON] , обвинувачену у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, на підставі ст. 49 КК України. Згідно вказаної Ухвали, [PERSON] , обіймаючи посаду голови Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області, під час чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів 25.10.2015 року, відповідно до постанови Центральної виборчої комісії №230 від 06.09.2015, будучи службовою особою, вчинила службову недбалість при наступних обставинах. Так, [PERSON] , відповідно до постанови Центральної виборчої комісії №230 від 06.09.2015, постанови Кам`янець-Подільської РВК №1-2 від 07.09.2015, здійснювала свої повноваження голови Кам`янець-Подільської РВК з 07.09.2015 року до кінця періоду повноважень РВК. [PERSON] , в особі голови Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області, підписала із фізичною особою-підприємцем [PERSON] договір про надання послуг №22/15 від 15 жовтня 2015 року, а саме: про надання [PERSON] робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 328 штук на суму 92 168 гривень. В подальшому, того ж дня, всупереч положенням постанови Центральної виборчої комісії №230 від 06.09.2015 та постанови Кам`янець-Подільської РВК №1-2 від 07.09.2015, [PERSON] , будучи наділеною правом першого підпису на фінансових документах Кам`янець-Подільської РВК Хмельницької області, неналежно виконуючи свої службові обов`язки, не перевіривши виконання [PERSON] обов`язків, передбачених вказаним договором, зокрема, щодо фактичного облаштування кабін для таємного голосування саме [PERSON] , обмежившись відсутністю інформації з виборчих дільниць про невстановлення кабінок для таємного голосування, засвідчила власним підписом та печаткою Кам`янець-Подільської РВК акт ОУ-0000134 здачі-прийняття робіт (надання послуг), в результаті чого органом казначейства 16 жовтня 2015 року перераховано грошові кошти в сумі 92 168 гривень з рахунку Кам`янець-Подільської РВК № [NUMBER] на банківський рахунок № [NUMBER] , відкритий у ПАТ КБ «ПриватБанк» ФОП [PERSON] . Таким чином, будучи службовою особою, остання неналежно виконала свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, внаслідок чого завдано істотної шкоди державним інтересам на суму 92 168 гривень, яка в сто п`ятдесят один раз перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Крім того, Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 10.04.2019 року, який 11.05.2019 року набрав законної сили, [PERSON] , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 3 ст. 191, ч.ч.1,3,4 ст. 358 КК України, затверджено угоду про визнання винуватості та призначено останньому покарання у виді 5 (п`яти) років позбавлення волі з позбавленням права займатися економічною діяльністю щодо спеціалізованих будівельних робіт (КВЕД 43) на строк 3 (три) роки. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування покарання з випробуванням та встановлено іспитовий строк 1 (один) рік. Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 10 квітня 2019 року встановлено, що обвинувачений [PERSON] 15 жовтня 2015 року, достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 230 штук, згідно договору про надання послуг №21/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією, в особі голови Яреми Руслана Вікторовича, він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, а з метою привласнення бюджетних коштів, умисно підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000133 здачі-прийняття робіт (надання послуг), Крім того, фізична особа-підприємць [PERSON] , маючи на меті привласнення бюджетних коштів, що були йому ввірені, з корисливих мотивів, знаходячись на території домоволодіння [ADDRESS] , достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 230 штук, згідно договору про надання послуг №21/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією в особі голови Яреми Руслана Вікторовича, він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, умисно, підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000133 здачі-прийняття робіт. Крім того, фізична особа-підприємець [PERSON] , маючи на меті привласнення бюджетних коштів, що були йому ввірені, з корисливих мотивів, умисно, повторно, достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 328 штук, згідно договору про надання послуг №22/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією в особі голови [PERSON], він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, умисно, підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000134 здачі-прийняття робіт. Окрім того, фізична особа-підприємець [PERSON] , [INFO] , достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 328 штук, згідно договору про надання послуг №22/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією, в особі голови [PERSON], він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, з метою привласнення бюджетних коштів, умисно, повторно, підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000134 здачі-прийняття робіт (надання послуг). Внаслідок вчинення кримінальних правопорушень [PERSON] та [PERSON] державі завдано збитків у вигляді майнової шкоди на загальну суму 156 798 гривень 00 копійок. В ході досудового розслідування та судового розгляду по кримінальному провадженню цивільний позов про відшкодування шкоди, заподіяної інтересам держави в особі Кам`янець-Подільської міської виборчої комісії Хмельницької області в сумі 92 168 гривень та Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії в сумі 64 630 гривень до [PERSON] , [PERSON] , не заявлявся, останніми кошти добровільно не відшкодовано. Так, ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Так, вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 10.04.2019, який набрав законної сили, [PERSON] визнано винуватими у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, 3 ст. 191, ч.ч.1,3,4 ст. 358 КК України та призначено покарання. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 27.02.2019, яка набрала законної сили, [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 367 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності. Питання відшкодування майнової шкоди, яка була заподіяна державі кримінальним правопорушенням під час розгляду кримінального провадження, не вирішувалося. Заподіяну шкоду відповідачі добровільно не відшкодували. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про місцеві вибори» бюджетні витрати на підготовку і проведення місцевих виборів здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України, передбачених на здійснення Центральною виборчою комісією керівництва та управління у сфері проведення виборів та референдумів, коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з Державного бюджету України, коштів відповідних місцевих бюджетів (далі - кошти бюджету, що виділені на підготовку і проведення місцевих виборів). Статтею 69 Закону визначено, що фінансове забезпечення підготовки і проведення чергових та перших місцевих виборів, позачергових, додаткових виборів депутатів, сільських, селищних, міських голів за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з Державного бюджету України, здійснюється територіальною виборчою комісією, яка є розпорядником цих коштів, відповідно до затвердженого нею кошторису доходів та видатків, який повинен включати витрати, зокрема, на найм (оренду) відповідних приміщень, у межах коштів, передбачених на підготовку та проведення місцевих виборів у Державному бюджеті України. Отримана відповідною місцевою радою субвенція перераховується відповідно до Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого Мінфіном, на рахунок територіальної виборчої комісії, відкритий у відповідному органі Казначейства, невідкладно після затвердження єдиного кошторису видатків. Кошти, перераховані [PERSON] з рахунку територіальної виборчої комісії були перераховані, відповідно до листа Управління фінансів Кам`янець-Подільської РДА на рахунок територіальної виборчої комісії як субвенція з державного бюджету. Відповідно до ч. 3 ст. 20 Закону України територіальна виборча комісія є постійно діючим колегіальним органом, що в межах своїх повноважень забезпечує організацію та проведення місцевих виборів. Члени територіальної виборчої комісії здійснюють свої повноваження до сформування на чергових місцевих виборах у порядку, передбаченому цим Законом, нового складу відповідної територіальної виборчої комісії. Відповідно до ч. 5 ст. 20 вказаного Закону Територіальна виборча комісія є юридичною особою. Територіальна виборча комісія має власну печатку, зразок якої затверджується Центральною виборчою комісією. Центральна виборча комісія не є правонаступником територіальних виборчих комісій. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах відсутні, Кам`янець-Подільська районна виборча комісія та Кам`янець-Подільська міська виборча комісія не наділені відповідними повноваженнями. Крім того, позов безпосередньо не пов`язаний з виборчим процесом, представництво прокурором інтересів держави у яких не допускається в розумінні п.3 ч. 3 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», оскільки, не стосується таких безпосередніх етапів виборчого процесу, як складання та уточнення списків виборців; утворення виборчих округів; утворення виборчих дільниць; утворення виборчих комісій; висування та реєстрація кандидатів у народні депутати України; проведення передвиборної агітації; голосування; підрахунок голосів виборців, встановлення підсумків голосування; встановлення результатів виборів народних депутатів України та їх офіційне оприлюднення; припинення діяльності виборчих комісій, а виник з приводу шкоди, завданої державному бюджету внаслідок незаконних дій особи, яка обіймала посаду голови районної виборчої комісії. Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Тому, не відшкодування шкоди, завданої державі, з метою захисту економічних інтересів держави та стягнення з [PERSON] та [PERSON] до державного бюджету незаконно одержаних коштів, внаслідок вчинення ними кримінального правопорушення, а інші органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах відсутні, є підставою для звернення до суду прокурора для представництва інтересів держави. Так, судовою практикою Верховного Суду України зокрема у постановах від 16.12.2015 (справа № 6-2510ц15), від 05.10.2016 (справа № 916/2129/15), від 29.06.2016 (справа №6-1376ц16) підставою для представництва інтересів держави прокурором визнано захист «суспільного» «публічного» інтересу, яким є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання. Не відшкодування шкоди, завданої державі, з метою захисту економічних інтересів держави, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, породжує підстави для захисту вказаних інтересів прокурором. Однак, Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією Хмельницької області та Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією заходи, спрямовані на стягнення шкоди, завданої економічним інтересам держави, в тому числі, в судовому порядку, не вживались, що свідчить про її бездіяльність, як органу, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Враховуючи що Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією Хмельницької області та Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією, заходи щодо стягнення шкоди заподіяної [PERSON] та [PERSON] не вживалися, наявні підстави для пред`явлення цього позову прокурором, в рамках повноважень передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 57 ЦПК України. Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду N 3 від 31.03.1989 «Про практику застосування судами України законодавства провідшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно набутого майна мають важливе значення для усунення наслідків злочину та поновлення порушених прав громадян, підприємств, установ. Тому, позивач просить стягнути солідарно з відповідачів шкоду , заподіяну кримінальним правопорушенням у сумі 92 168 грн. та з [PERSON] у сумі 64 630 грн., внаслідок зловживання службовим становищем , привласненні бюджетних коштів, підробленні та використанні завідомо підробленого документа. Прокурор в додаткових поясненнях стверджує, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила, тому, строк позовної давності, про який заявили представники відповідачів, вони не пропустили, оскільки вважають, що часом (датою) підтвердження вини [PERSON] у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.1,3 ст.191 КК України, ч.ч.1,3,4 ст. 358 КК України є 10.05.2019 року - дата, якою ухвалено обвинувальний вирок судом, а відносно [PERSON] - є дата ухвалення ухвали суду, тобто 07.03.2019 року. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] звернулась до суду із відзивом, в якому проти позову заперечує, оскільки вважає, що прокурор не вповноважений звертатись до суду в якості позивача та підміняти органи уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, в інтересах яких заявлений даний позов. Відповідачка [PERSON] звернулась до суду із відзивом, в якому проти позову заперечує, оскільки вважає, що прокурор не вповноважений звертатись до суду в якості позивача та підміняти органи уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, в особі, яких поданий цей позов. Крім того, прокурор, звертаючись до суду, посилається на ст.1166 ЦК України та ст.1190 ЦК України та інші нормативно-правові акти, вказуючи, що особи спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність, однак спільною вважається шкода, як неподільний результат неправомірних дій або бездіяльності двох і більше осіб. При цьому не обов`язово, щоб дії або бездіяльність, які завдали шкоди іншим особам, співпадали за часом. Дане правило поширюється на випадки, коли неможливо встановити, яка дія та в якій мірі спричинила настання такого наслідку. Проте, причинний зв`язок між кожною дією окремо і наслідком повинен бути прямим, а не опосередкованим. Разом з тим є неприпустимим покладення солідарної відповідальності на осіб, яких хоча й притягнуто до кримінальної відповідальності в одній справі, але за самостійні злочини, не пов`язані спільним наміром. Як вбачається з ухвали суду від 07.03.2019 року, її [PERSON] ,було обвинувачено за ч.1 ст.367 КК України (службове недбальство), який є єдиним злочином у сфері службової діяльності, який вчиняється тільки з необережності, тобто даний злочин відноситься не до корисливих злочинів, а тому, враховуючи те, що [PERSON] був засуджений за корисливі злочини, і при цьому судом не було встановлено спільних дій між нею та [PERSON] (кожен діяв окремо один від одного), а тому і відсутня така відповідальність, як солідарна. Тому, просить у позові прокурора до неї відмовити. Представник за дорученням Кам`янець-Подільського УДКСУ Хмельницької області Н.А.Побережна звернулась до суду із Поясненням, в якому вказує, що 20.10.2015 року на рахунок ФОП [PERSON] Кам`янець-Подільським УДКСУ Хмельницької області було перераховано грошові кошти в сумі 64 630,00 грн. за облаштування кабін, згідно платіжного доручення Кам`янець-Подільської міської виборчої комісії Хмельницької області №6 від 19.10.2015 року. Вищевказані кошти надійшли на рахунок виконавчого комітету Кам`янець-Подільської міської Ради від фінансового управління Кам`янець-Подільської міської Ради в якості субвенції з державного бюджету місцевому бюджету на проведення виборів депутатів місцевих рад та сільських (селищних) голів та були перераховані в подальшому на рахунок Кам`янець-Подільської міської виборчої комісії Хмельницької області. 19.10.2015 року на рахунок ФОП [PERSON] Кам`янець-Подільським УДКСУ Хмельницької області було перераховано грошові кошти в сумі 92 168,00 грн. за облаштування кабінок для таємного голосування, згідно платіжного доручення Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області № 17 від 16.10.2015 року. Вищевказані кошти надійшли на рахунок Кам`янець-Подільської районної Ради від фінансового управління Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Хмельницької області в якості субвенції з державного бюджету місцевому бюджету на проведення виборів депутатів місцевих рад та сільських (селищних) голів та були перераховані в подальшому на рахунок Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області. Вказує, що розпорядниками даних бюджетних коштів були Кам`янець-Подільська міська виборча комісія Хмельницької області та Кам`янець-Подільска районна виборча комісія Хмельницької області. Прокурор в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити у повному обсязі. У клопотанні про застосування строків позовної давності просить відмовити. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні позов до [PERSON] не визнала та просила у його задоволенні відмовити та застосувати строки позовної давності, оскільки прокурор звернувся до суду із позовом поза межами трьохрічного строку із того часу, коли дізнався про вчинення [PERSON] вказаних правопорушень, вважає, що строк починає рахуватись з часу внесення відомостей про вчинені правопорушення до ЄРДР, а саме: з 19.11.2015 року та з 18.02.2016 року. Представник відповідачки [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні позов прокурора до [PERSON] не визнав та просив у його задоволенні відмовити, також підтримав клопотання про застосування строків позовної давності. Представники Кам"янець-Подільської міської виборчої комісії Хмельницької області, Кам"янець-Подільської міської ради , Кам"янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області , Кам"янець-Подільської районної ради в судове засідання не з`явились та звернулись до суду із заявами про розгляд справи у їх відсутності, позов прокурора підтримують. Представник третьої особи Н.А.Побережна в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про день слухання справи. Суд розглядає справу у відсутності представників виборчих комісій та представника третьої особи на підставі наявних матеріалів справи. Суд, заслухав учасників судового процесу, вивчивши матеріали справи, встановив наступне. Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 27.02.2019 року, яка 07.03.2019 року набрала законної сили, [PERSON] , обвинувачену у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України, звільнено від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності, на підставі ст. 49 КК України. Згідно вказаної Ухвали, [PERSON] , обіймаючи посаду голови Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області, під час чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів 25.10.2015 року, відповідно до постанови Центральної виборчої комісії №230 від 06.09.2015, будучи службовою особою, вчинила службову недбалість при наступних обставинах. Так, [PERSON] , відповідно до постанови Центральної виборчої комісії №230 від 06.09.2015, постанови Кам`янець-Подільської РВК №1-2 від 07.09.2015, здійснювала свої повноваження голови Кам`янець-Подільської РВК з 07.09.2015 року до кінця періоду повноважень РВК. [PERSON] , в особі голови Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії Хмельницької області, підписала із фізичною особою-підприємцем [PERSON] договір про надання послуг №22/15 від 15 жовтня 2015 року, а саме: про надання [PERSON] робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 328 штук на суму 92 168 гривень. В подальшому, того ж дня, всупереч положенням постанови Центральної виборчої комісії №230 від 06.09.2015 та постанови Кам`янець-Подільської РВК №1-2 від 07.09.2015, [PERSON] , будучи наділеною правом першого підпису на фінансових документах Кам`янець-Подільської РВК Хмельницької області, неналежно виконуючи свої службові обов`язки, не перевіривши виконання [PERSON] обов`язків, передбачених вказаним договором, зокрема, щодо фактичного облаштування кабін для таємного голосування саме [PERSON] , обмежившись відсутністю інформації з виборчих дільниць про невстановлення кабінок для таємного голосування, засвідчила власним підписом та печаткою Кам`янець-Подільської РВК акт ОУ-0000134 здачі-прийняття робіт (надання послуг), в результаті чого органом казначейства 16 жовтня 2015 року перераховано грошові кошти в сумі 92 168 гривень з рахунку Кам`янець-Подільської РВК № [NUMBER] на банківський рахунок № [NUMBER] , відкритий у ПАТ КБ «Приват Банк» ФОП [PERSON] . Таким чином, будучи службовою особою, остання неналежно виконала свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, внаслідок чого завдано істотної шкоди державним інтересам на суму 92 168 гривень, яка в сто п`ятдесят один раз перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Також встановлено, що Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 10.04.2019 року, який 11.05.2019 року набрав законної сили, [PERSON] , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, 3 ст. 191, ч.ч.1,3,4 ст. 358 КК України, затверджено угоду про визнання винуватості та призначено останньому покарання у виді 5 (п`яти) років позбавлення волі з позбавленням права займатися економічною діяльністю щодо спеціалізованих будівельних робіт (КВЕД 43) на строк 3 (три) роки. На підставі ст. 75 КК України звільнено [PERSON] від відбування покарання з випробуванням та встановлено іспитовий строк 1 (один) рік. Вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 10 квітня 2019 року встановлено, що обвинувачений [PERSON] , [INFO] , достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 230 штук, згідно договору про надання послуг №21/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією, в особі голови Яреми Руслана Вікторовича, він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, а з метою привласнення бюджетних коштів, умисно підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000133 здачі-прийняття робіт (надання послуг). Крім того, фізична особа-підприємць [PERSON] , маючи на меті привласнення бюджетних коштів, що були йому ввірені, з корисливих мотивів, знаходячись на території домоволодіння [ADDRESS] , достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 230 штук, згідно договору про надання послуг №21/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією в особі голови Яреми Руслана Вікторовича, він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, умисно, підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000133 здачі-прийняття робіт. Крім того, фізична особа-підприємець [PERSON] , маючи на меті привласнення бюджетних коштів, що були йому ввірені, з корисливих мотивів, умисно, повторно, достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 328 штук, згідно договору про надання послуг №22/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією в особі голови [PERSON], він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, умисно, підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000134 здачі-прийняття робіт. Окрім того, фізична особа-підприємець [PERSON] , [INFO] , достовірно знаючи та цілком усвідомлюючи, що робіт з облаштування кабін для таємного голосування на дільничних виборчих комісіях чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів у кількості 328 штук, згідно договору про надання послуг №22/15 від 15 жовтня 2015 року, укладеного з Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією, в особі голови [PERSON], він не виконав та наміру виконувати такі роботи не мав, з метою привласнення бюджетних коштів, умисно, повторно, підробив офіційний документ - Акт №ОУ-0000134 здачі-прийняття робіт (надання послуг). Внаслідок вчинення кримінальних правопорушень [PERSON] та [PERSON] державі завдано збитків у вигляді майнової шкоди на загальну суму 156 798 гривень 00 копійок. В ході досудового розслідування та судового розгляду по кримінальному провадженню цивільний позов про відшкодування шкоди, заподіяної інтересам держави в особі Кам`янець-Подільської міської виборчої комісії Хмельницькоїо бласті в сумі 92 168 гривень та Кам`янець-Подільської районної виборчої комісії в сумі 64 630 гривень до [PERSON] та [PERSON] не заявлявся, останніми кошти добровільно не відшкодовано, у зв`язку із чим і було заявлено прокурором цей позов. Відповідно до ст. 1166 ЦК України - майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1190 ЦК України, особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до абз.1 п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» вбачається, що шкода, заподіяна злочином, підлягає відшкодуванню особою, яка її заподіяла, у повному обсязі. Встановлено, що вироком Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 10.04.2019 року [PERSON] визнано винуватими у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1, 3 ст. 191, ч.ч.1,3,4 ст. 358 КК України та призначено покарання. Також встановлено, що Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду від 27.02.2019 року [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 367 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 31.03.1989 року (зі змінами, внесеними 03.12.1997 року) «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна», в разі вчинення злочину кількома особами, вони несуть солідарну відповідальність за заподіяну шкоду по епізодах злочину, в яких встановлено їх спільну участь. Разом з тим, є неприпустимим покладення солідарної відповідальності на осіб, яких хоча й притягнуто до кримінальної відповідальності в одній справі, але за самостійні злочини, не пов`язані спільним наміром, а так само, на осіб, коли одних з них засуджено за корисливі злочини, а других - за халатність, незважаючи на те, що дії останніх об`єктивно спряли першим у вчиненні злочину, таким чином, солідарна відповідальність наступає тоді, коли діяння осіб були об`єднані спільним злочинним наміром, а заподіяна ними шкода стала наслідком їх спільних дій. Прокурор, звертаючись до суду, посилається на ст.1166 ЦК України та ст.1190 ЦК України, вказуючи, що спільними діями [PERSON] та [PERSON] було завдано шкоди, тому, вони несуть солідарну відповідальність. Однак спільною вважається шкода, як неподільний результат неправомірних дій або бездіяльності двох і більше осіб. При цьому не обов`язово, щоб дії або бездіяльність, які завдали шкоди іншим особам, співпадали за часом. Дане правило поширюється на випадки, коли неможливо встановити, яка дія та в якій мірі спричинила настання такого наслідку. Проте, причинний зв`язок між кожною дією окремо і наслідком повинен бути прямим, а не опосередкованим. Тому, в даному випадкку, є неприпустимим покладення солідарної відповідальності на осіб, яких хоча й притягнуто до кримінальної відповідальності в одній справі, але за самостійні злочини, які не пов`язані спільним наміром, а так само на осіб, коли одного з них засуджено за корисливі злочини, а другого - за службове недбальство, незважаючи на те, що дії останнього об`єктивно сприяли першим у вчиненні злочину. Як вбачається з Ухвали суду від 07.03.2019 року, [PERSON] було обвинувачено за ч.1 ст.367 КК України (службове недбальство), який є єдиним злочином у сфері службової діяльності, який вчиняється з необережності. З суб`єктивної сторони він характеризується злочинною самовпевненістю (службова особа передбачає, що внаслідок невиконання чи неналежного виконання нею своїх службових обов`язків правам і законним інтересам може бути завдано істотну шкоду, але легковажно розраховує на її відверенення) або злочинною недбалістю (службова особа не передбачає, що в результаті її поведінки може бути завдано істотну шкоду, хоча повинна була і могла це передбачити)., тобто даний злочин відноситься не до корисливих злочинів, а тому, враховуючи те, що [PERSON] був засуджений за корисливі злочини, і при цьому судом не було встановлено спільних дій між [PERSON] та [PERSON] , кожен діяв окремо один від одного, а тому і відсутня така відповідальність, як солідарна. Тому, суд приходить до висновку, що заподіяна шкода відшкодовується в повному обсязі тільки особою, яка її завдала, тобто [PERSON] , який засуджений за корисливі злочини, а оскільки [PERSON] , засуджена за злочин, вчинений з необережності, тобто кожен з них засуджений за самостійні злочини, не пов`язані спільним наміром, хоча дії останньої об`єктивно сприяли першому у вчиненні злочину, тому [PERSON] звільняється від відшкодування шкоди, за відсутності вини. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про місцеві вибори» бюджетні витрати на підготовку і проведення місцевих виборів здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України, передбачених на здійснення Центральною виборчою комісією керівництва та управління у сфері проведення виборів та референдумів, коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з Державного бюджету України, коштів відповідних місцевих бюджетів (далі - кошти бюджету, що виділені на підготовку і проведення місцевих виборів). Статтею 69 Закону визначено, що фінансове забезпечення підготовки і проведення чергових та перших місцевих виборів, позачергових, додаткових виборів депутатів, сільських, селищних, міських голів за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з Державного бюджету України, здійснюється територіальною виборчою комісією, яка є розпорядником цих коштів, відповідно до затвердженого нею кошторису доходів та видатків, який повинен включати витрати, зокрема, на найм (оренду) відповідних приміщень, у межах коштів, передбачених на підготовку та проведення місцевих виборів у Державному бюджеті України. Фінансування виборчих комісій здійснюється в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Кошти на підготовку і проведення місцевих виборів перераховуються Центральній виборчій комісії не пізніше дня початку виборчого процесу, а територіальним виборчим комісіям - невідкладно після затвердження єдиного кошторису доходів і видатків на підготовку і проведення відповідних місцевих виборів. Відповідно до Порядку фінансування виборчих комісій під час підготовки і проведення місцевих виборів, затвердженого Постановою КМУ №700 від 14.09.2015 року витрати на підготовку і проведення чергових виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах, сільських, селищних рад (далі - депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад), сільських, селищних, міських голів та старост сіл, селищ, позачергових і перших виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, додаткових виборів депутатів сільських, селищних рад здійснюються: Центральною виборчою комісією - за рахунок коштів державного бюджету, передбачених за бюджетною програмою "Керівництво та управління у сфері проведення виборів та референдумів"; територіальними виборчими комісіями - за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з державного бюджету. Пунктом 8, 9 вказаного Порядку визначено, що розпорядником коштів місцевого бюджету для здійснення заходів із підготовки і проведення місцевих виборів є територіальна виборча комісія в особі її голови, а за його відсутності - заступника голови комісії. Отримана відповідною місцевою радою субвенція перераховується відповідно до Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого Мінфіном, на рахунок територіальної виборчої комісії, відкритий у відповідному органі Казначейства, невідкладно після затвердження єдиного кошторису видатків. Кошти, перераховані [PERSON] з рахунку територіальної виборчої комісії, відповідно до листа Управління фінансів Кам`янець-Подільської РДА на рахунок територіальної виборчої комісії, як субвенція з державного бюджету. Відповідно до ч. 3 ст. 20 Закону України територіальна виборча комісія є постійно діючим колегіальним органом, що в межах своїх повноважень забезпечує організацію та проведення місцевих виборів. Члени територіальної виборчої комісії здійснюють свої повноваження до сформування на чергових місцевих виборах у порядку, передбаченому цим Законом, нового складу відповідної територіальної виборчої комісії. Відповідно до ч. 5 ст. 20 вказаного Закону Територіальна виборча комісія є юридичною особою. Територіальна виборча комісія має власну печатку, зразок якої затверджується Центральною виборчою комісією. Центральна виборча комісія не є правонаступником територіальних виборчих комісій. Статтею 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом звертатися до суду з позовом. Органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах відсутні, Кам`янець-Подільська районна виборча комісія та Кам`янець-Подільська міська виборча комісія не наділені відповідними повноваженнями. Крім того, позов безпосередньо не пов`язаний з виборчим процесом, представництво прокурором інтересів держави у яких не допускається в розумінні п.3 ч. 3 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», оскільки, не стосується таких безпосередніх етапів виборчого процесу, як складання та уточнення списків виборців; утворення виборчих округів; утворення виборчих дільниць; утворення виборчих комісій; висування та реєстрація кандидатів у народні депутати України; проведення передвиборної агітації; голосування; підрахунок голосів виборців, встановлення підсумків голосування; встановлення результатів виборів народних депутатів України та їх офіційне оприлюднення; припинення діяльності виборчих комісій, а виник з приводу шкоди, завданої державному бюджету внаслідок незаконних дій особи, яка обіймала посаду голови районної виборчої комісії. Згідно із ч. 4 ст. 56 Цивільного процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Тому, не відшкодування шкоди, завданої державі, з метою захисту економічних інтересів держави та стягненні з [PERSON] та [PERSON] до державного бюджету незаконно одержаних коштів, внаслідок вчинення ними кримінального правопорушення, а інші органи, уповноважені державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах відсутні, є підставою для звернення до суду прокурора для представництва інтересів держави. Так, судовою практикою Верховного Суду України зокрема у постановах від 16.12.2015 (справа № 6-2510ц15), від 05.10.2016 (справа № 916/2129/15), від 29.06.2016 (справа №6-1376ц16) підставою для представництва інтересів держави прокурором визнано захист «суспільного» «публічного» інтересу, яким є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання. Не відшкодування шкоди, завданої державі, з метою захисту економічних інтересів держави, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, породжує підстави для захисту вказаних інтересів прокурором. Однак, Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією Хмельницької області та Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією заходи, спрямовані на стягнення шкоди, завданої економічним інтересам держави, в тому числі, в судовому порядку, не вживались, що свідчить про її бездіяльність, як органу, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Враховуючи що Кам`янець-Подільською міською виборчою комісією Хмельницької області та Кам`янець-Подільською районною виборчою комісією, заходи щодо стягнення шкоди заподіяної [PERSON] та [PERSON] також не вживалися, наявні підстави для пред`явлення цього позову прокурором, в рамках повноважень передбачених ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» та ст. 57 ЦПК України. Щодо заявленого представником відповідача [PERSON] клопотання про застосування строків позовної давності , у зв`язку із зверненням прокурора до суду із вказаною позовною заявою, встановлено наступне. Відповідно до ст.257 ЦК України - загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ч.1 ст.261 ЦК України - перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. У Постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 697/2751/14-ц дійшли висновку про те, що для вирішення питання про дотримання строку звернення до суду за захистом прав, суду слід встановити, коли прокурор дізнався чи міг дізнатися про порушення інтересів держави. Вказаний висновок Велика Палата Верховного Суду конкретизувала у Постанові від 17.10.2018 року по справі № 362/44/17, вказавши, що позовна давність починає обчислюватись з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатись прокурор, у таких випадках: 1) прокурор, який звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, довідався чи мав об`єктивну можливість довідатися (під час кримінального провадження, прокурорської перевірки тощо) про порушення або загрозу порушення таких інтересів чи про особу, яка їх порушила або може порушити, раніше, ніж орган уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) прокурор звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів. Встановлено, що 14.04.2016 року [PERSON] повідомлено про те, що в межах кримінального провадження № 12015240070002414, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 листопада 2015 року, він підозрюється у підробленні офіційного документа, який видається громадянином-підприємцем, з метою його використання, та у привласненні бюджетних коштів у сумі 64 630 грн., що були йому ввірені, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.358, ч.1 ст.191 КК України, що підтверджується Обвинувальним Актом у кримінальному провадженні відносно [PERSON] , затвердженим прокурором Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Ю.Лесько 30.05.2016 року, тобто 14.04.2016 року [PERSON] оголошена підозра у вищевказаних кримінальних правопорушеннях. Крім того, 05.09.2016 року [PERSON] повідомлено про те, що в межах кримінального провадження № 42016241070000007, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18 лютого 2016 року, він підозрюється у підробленні офіційного документа, який видається громадянином-підприємцем, з метою його використання, вчинене повторно та у використанні завідомо підробленого документа, та у привласненні бюджетних коштів у сумі 92 168 грн., що були йому ввірені, вчинене повторно, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 191, ч.3 ст.358, ч.4 ст.358 КК України, що підтверджується Обвинувальним Актом у кримінальному провадженні відносно [PERSON] , затвердженим прокурором Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Ю.Лесько 28.09.2016 року, тобто 05.09.2016 року [PERSON] оголошена підозра у вищевказаних кримінальних правопорушеннях. Прокурор звернувся до суду із позовом 24.06.2019 року. На думку суду, позовна давність, в даному випадку, починає обчислюватись з дня, коли прокурор, який звертається до суду, мав об`єктивну можливість (під час кримінального провадження) дізнатися про особу, а саме - [PERSON] , який привласнив бюджетні кошти в сумі 64 630 грн. та в сумі 92 168 грн., які були йому ввірені, з 14.04.2016 року та з 05.09.2016 року, тобто, з часу оголошення [PERSON] підозри у вищевказаних кримінальних правопорушеннях. Тому, суд вважає, що прокурор пропустив позовну давність по епізоду привласнення [PERSON] бюджетних коштів в сумі 64 630 грн., оскільки йому оголосили підозру 14.04.2016 року і прокурор мав звернутись до суду із позовом до 14.04.2019 року, а звернувся - 24.06.2019 року і оскільки прокурор не заявляв клопотання про поновлення позовної давності, суд, відповідно, не встановлює підстав поважності пропуску такого строку. Таким чином, суд приходить до висновку, що оскільки порушення строків позовної давності є самостійною підставою для відмови у позові, позов прокурора підлягає задоволенню частково, а саме, в частині стягнення з [PERSON] шкоди, заподіяної Кам`янець-Подільській міській раді в сумі 64 630 грн., задоволенню не підлягає, а в частині стягнення з [PERSON] шкоди, заподіяної Кам`янець-Подільській районній раді в сумі 92 168 грн. підлягає задоволенню, оскільки відсутня солідарна відповідальність [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до ст. 141 ЦПК України - судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь держави у розмірі 1073,60 грн. На підставі ст. ст. 1166, 1190 ЦК України та Постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 31.03.1989 року (зі змінами, внесеними 03.12.1997 року) «Про практику застосування судами України законодавства про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної злочином, і стягнення безпідставно нажитого майна»,

Outcome: partial