Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-15 00:00:00

Заявники [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ,\~ через свого представника - адвоката Дем`яненка М.В. звернулися до суду з заявою, у якій просять встановити факт, що громадянка Французької Республіки [PERSON] , [PERSON] та громадянин Федеративної Республіки Німеччина [PERSON] є, відповідно, матір`ю та батьком дитини\~ [PERSON] , який народився [INFO] в місті Києві, про що 16.03.2023 року складено актовий запис\~\~ № 483. Заява обґрунтована тим, що заявник [PERSON] , [PERSON] є громадянином Французької Республіки та заявник [PERSON] , є громадянином Федеративної Республіки Німеччина, та перебувають в зареєстрованому шлюбі з 04.01.2010 року. В результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства [INFO] \~ у подружжя народилася дитина, хлопчик - [PERSON] . Дитина була народжена сурогатною матір`ю - громадянкою України [PERSON] . Проте, правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянином\~ якої є один із подружжя, сурогатне материнство заборонене, і в якості матері, відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФНР, визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір). Таке порушення інтересів заявників може бути усунуто лише шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України за місцем народження дитини з винесенням відповідного судового рішення. Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу 20.04.2023 року передано на розгляд судді Ярмолі О.Я. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області своєю ухвалою від 21.04.2023 року відкрив провадження\~ та призначив справу до розгляду, залучив до участі у справі в якості заінтересованої особи - [PERSON] \~ (а.с.74,75). 15.05.2023 року засобами електронного зв`язку\~ від начальника Солом`янського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) до суду надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника відділу (а.с.83,84 ). 02.05.2023 року та 11.05.2023 року від представника заявників - адвоката Дем`яненка М.В. надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності та відсутності заявників, заявлені вимоги підтримано в повному обсязі (а.с.77,78,81,82). В судове засідання 16.05.2023 року учасники справи не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Оскільки розгляд справи відбувся за відсутності сторін, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є громадянкою Французької Республіки та заявник [PERSON] , є громадянином Федеративної Республіки Німеччина, та перебувають в зареєстрованому шлюбі з 04.01.2010 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб номер [NUMBER] , виданим РАЦСом міста Мюнхен, ФРН, 17.05.2021 р. (а.с.23,24). Заявники вказали місце свого проживання : [ADDRESS] , однак відомості про місце їхнього проживання\~ документами не підтверджені. Встановлено, що [INFO] в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства у Медичному центрі «АЙВІМЕД» ТОВ «Родинне джерело» в Україні у заявників народився син\~ - [PERSON] . Сурогатною матір`ю дитини стала [PERSON] [INFO] . 16.03.2023 року сурогатна мати дитини [PERSON] надала письмову згоду, посвідчену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Франчук І.А.,\~ на те, щоб батьками народженої нею 14.03.2023 року дитини: хлопчика на ім`я [PERSON] \~ (медичне свідоцтво про народження форма 103/о № 2987/461 від 14.03.2023 р., виданого Комунальним некомерційний підприємством Київський міський пологовий будинок №1 виконавчого органу Київської міської ради, яка була зачата в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій методом сурогатного материнства та має генетичну спорідненість зі своїм генетичним батьком громадянином Федеративної Республіки Німеччина [PERSON] , [INFO] , (а. с.30) було записане подружжя: батько - громадянин Федеративної Республіки Німеччина [PERSON] ,\~ мати -\~ громадянинка Французької Республіки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Встановлено, що 16.03.2023 року Солом`янським відділом ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) був складений актовий запис про народження дитини № 483 та видано свідоцтво про народження дитини [PERSON] серії [NUMBER] \~ (а.с.31). Батьками дитини у свідоцтві про народження зазначені заявники [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] . Відповідно до статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Відповідно до статті 65 Закону України «Про міжнародне приватне право» встановлення та оскарження батьківства визначається особистим законом дитини на момент її народження. Відповідно до частини 2 статті 123 СК України у разі перенесення в організм іншої жінки ембріона людини, зачатого подружжям (чоловіком та жінкою) в результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, батьками дитини є подружжя. Згідно п. 11 глави 1 розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 18.10.2000 року №52/5, у разі народження дитини жінкою, якій в організм було перенесено ембріон людини, зачатий подружжям у результаті застосування допоміжних репродуктивних технологій, державна реєстрація народження проводиться за заявою подружжя, яке дало згоду на таке перенесення. У цьому разі одночасно з документом, що підтверджує факт народження дитини цією жінкою, подається заява про її згоду на запис подружжя батьками дитини, справжність підпису на якій має бути нотаріально засвідченою, а також довідка про генетичну спорідненість батьків /матері чи батька/ з плодом. При цьому в графі "Для відміток" актового запису про народження робиться один з таких записів: "Матір`ю дитини, яка ідентифікована електронною системою охорони здоров`я за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)" або " [PERSON] \~ дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження є громадянка (прізвище, власне ім`я, по батькові)", а також зазначаються найменування закладу (установи), що видав(ла) довідку, дата її видачі та номер, дані нотаріуса (прізвище та ініціали, нотаріальний округ чи державна нотаріальна контора), дата та за яким реєстровим номером засвідчено справжність підпису жінки на заяві про її згоду на запис подружжя батьками дитини. Як вбачається з копії Повного витягу № 00038893999 від 16.03.2023 року\~ з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження в графі "Відомості про відмітки зроблені в актовому записі" зроблено відповідні записи, а саме: "Матір`ю дитини згідно з медичним свідоцтвом про народження форми №103/о № 2987/461 від 14.03.2023 р., виданого Комунальним некомерційний підприємством Київський міський пологовий будинок №1 виконавчого органу Київської міської ради, за даними заяви про згоду на запис подружжя батьками дитини, є громадянка [PERSON] .\~ Підпис на заяві [PERSON] про згоду на запис подружжя [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] \~ батьками\~ дитини засвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Франчук І.А. 16.03.2023 року та зареєстровано в реєстрі за № 689.\~ Довідка про генетичну спорідненість батьків (батька) з плодом № 492 від 15.03.2023 року видана ТОВ «Родинне джерело» міста Києва. (а.с.25,30, 33,34). Правом Федеративної Республіки Німеччина, громадянином якої є заявник [PERSON] , сурогатне материнство заборонене, в якості матері відповідно до параграфу 1591 Цивільного кодексу ФРН визнається лише жінка, яка народила дитину (сурогатна матір). Відмова органів ФРН у визнанні факту реєстрації заявників батьками дитини порушує їх права та права дитини, оскільки зі статусом батьків пов`язані всі їх права та обов`язки щодо дитини, зокрема матеріального забезпечення та піклування, які вони набули згідно законодавства України. Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 2 ЦПК України одним із основних засад /принципів/ цивільного судочинства є верховенство права. За змістом частин 1, 2, 4 статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до ст. ст. 2, 3 Конвенції ООН про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України № 789-ХІІ від 27 лютого 1991 року, держави - учасниці поважають та забезпечують всі права, передбачені цією Конституцією, за кожною дитиною, яка перебуває в межах їх юрисдикції, без будь-якої дискримінації незалежно від раси, кольору шкіри, статі, мови, релігії, політичних або інших переконань, національного, етнічного або соціального походження, майнового стану, стану здоров`я і народження дитини, її батьків чи законних опікунів або яких-небудь інших обставин. Верховний федеральний суд ФРН у справі XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, предметом розгляду у якій було питання запису матір`ю в Німеччині саме особи, яка була записана такою у свідоцтві про народження в Україні відповідно до українського права, зробив такий висновок: «Запис в українському реєстрі про народження, а також видане на його підставі свідоцтво про народження, не є рішенням, яке може бути визнаним в розумінні частини 1 параграфу 108 Закону про провадження у справах сім`ї та з питань добровільної підсудності». Відповідно до ч. 1 параграфу 108 («Визнання іноземних рішень») Закону ФРН «Про порядок розгляду сімейних справ та справ добровільної підсудності», за винятком рішень у справах про шлюб, рішення, прийняті за кордоном визнаються без особливого провадження (а.с. 31-32). У рішеннях по справі «Меннессон проти Франції» скарга №65192/11 та у справі «Лабассе проти Франції» скарга №65941/11, Європейський суд з прав людини зазначив, що кожна країна має право заборонити сурогатне материнство на її території. Однак, Суд також визначив, що заборона сурогатного материнства не може впливати на дітей, народжених у такий спосіб за кордоном. У цьому контексті Суд висловив позицію, що країни, де сурогатне материнство заборонене, повинні визнати родинний зв`язок між дітьми, народженими від сурогатної матері за кордоном, та їхніми біологічними батьками, інакше буде мати місце порушення прав дітей на повагу до приватного та сімейного життя, гарантованого ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Відповідно до ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Відповідно до ст.7 Конвенції про права дитини, дитина має бути зареєстрована зразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування. Заявники зазначають, що з урахуванням висновку, викладеного у рішенні Верховного федерального суду ФРН XII ZВ 320/17 від 20 березня 2019 року, таке порушення їх прав може бути усунуто шляхом встановлення факту родинних відносин в суді України. Дослідивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що є достатньо підстав вважати, що громадянка Французької Республіки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та громадянин ФРН [PERSON] є, відповідно матір`ю та батьком дитини [PERSON] , народженої [INFO] в м.Київ,\~ а тому, суд приходить до висновку про обгрунтованість заяви та її задоволення.

Outcome: approved