Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-10 00:00:00

28.10.2022\~ [PERSON] \~звернулася до\~Дарницького районного\~суду м.Києва\~з вищевказаним\~позовом про\~визначення їй\~додаткового строку\~для подання\~заяви про\~прийняття спадщини,\~після смерті\~ [INFO] [PERSON] ,\~ [INFO] , тривалістю в два місяці, початок якого відраховувати з дня набрання рішенням законної сили (а.с.1-4). Обґрунтовуючи позов, позивач зазначила, що [INFO] в селі Рогозів Бориспільського району Київської області помер її батько [PERSON] , [INFO] . За життя 12 лютого 2019 року [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно заповів позивачу. Після смерті батька залишилося спадкове майно, яке складається з житлового будинку з господарчими та побутовими будівлями і спорудами за [ADDRESS] . Зазначає, що є єдиним спадкоємцем, проте на день смерті батька не була зареєстрована разом з ним за однією адресою та проживала за адресою своєї реєстрації: [ADDRESS] . 08 вересня 2022 року вона звернулась до Десятої Київської державної нотаріальної контори міста Києва для оформлення спадщини після смерті батька, однак, державний нотаріус нотаріальної контори того ж дня відмовив їй у вчинені вище вказаної нотаріальної дії через те, що позивач пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що не могла вчасно подати заяву, оскільки 23.10.2020 року вона виїхала до Угорщини де, попрацювавши, деякий час з переривами, повернулася в Україну лише в середині червня місяця 2022 року. 06.02.2023 відповідачем Дніпровською районною в місті Києві державною адміністрацією подано відзив (а.с.45-47), за змістом якого відповідач заперечує проти позову, звертає увагу, що єдиним представницьким органом м.Києва є Київська міська рада, яку вважає належним відповідачем. Ухвалою судді Дарницького районного суду м.Києва від 03 листопада 2022 року справу за позовом [PERSON] передано на розгляд за підсудністю до Бориспільського міськрайонного суду Київської області (а. с. 23-25). Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, якою до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, залучено Бориспільську міську раду Київської області, а також витребувано з Десятої Київської державної нотаріальної контори спадкову справу №934/2022, заведену щодо майна померлого [INFO] [PERSON] (а. с. 30-31). Ухвалою від 28.03.2023 закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду (а. с. 99). У судове засідання учасники справи не з`явилися. Представником позивача подано заяву з проханням розглянути справи без участі позивача та її представника, позов підтримує повністю. Від представника відповідача Дніпровського районної в місті Києві державної адміністрації надійшла заява з проханням розглянути справу без участі їх представника та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства (а.с.80-81). Третьою особою Бориспільською міською радою Київської області заяв та клопотань подано не було. Дослідивши подані заяви, матеріали цивільної справи, суд дійшов наступних висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Судом встановлено, що [INFO] у віці 74 років у місті Бориспіль Київської області помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] (а.с. 20). На дату смерті [PERSON] був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується інформацією Дніпровської районної в місті Києві Державної адміністрації від 27.09.2022 №103/4907/3415 (а.с.13). На випадок своєї смерті [PERSON] залишив заповіт, посвідчений 12 лютого 2019 року секретарем Рогозівської сільської ради Бориспільського району Київської області, реєстровий №52 (а.с.14). За змістом вказаного заповіту [PERSON] все своє майно, де б воно не було із чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право, заповідає своїй дочці - [PERSON] , [INFO] . Відповідно до\~п.2\~ч.1\~ст.37\~Закону України\~«Про нотаріат» у сільських населених пунктах уповноважені на це посадові особи органу місцевого самоврядування вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують заповіти (крім секретних); Згідно з даними паспорта громадянина України на ім`я позивача [PERSON] з 11 листопада 1993 року була зареєстрована в [ADDRESS] (а.с.7-8). Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем підтверджується даними її свідоцтва про народження Серії [NUMBER] та свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] (а.с.11,12). Встановлено, що із заявою про прийняття спадщини після померлого батька позивач [PERSON] подала до Десятої Київської державної нотаріальної контори 08 вересня 2022 року (а.с.52). Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Шульга С.В. від 08 вересня 2022 року у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено у зв`язку з пропуском шестимісячного строку , встановленого ст.1270 ЦК України (а.с.63). З досліджених матеріалів справи встановлено, що інші спадкоємці, які прийняли спадщину, а, отже, спір про право на спадщину між спадкоємцями, відсутні. За змістом статей 1220, 1222, 1270 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини - дня смерті спадкодавця. Частиною 1 ст. 1269 ЦК України, визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, викладеними у постанові Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Такі ж висновки викладені, в тому числі у постанові Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 703/1560/17 (провадження № 61-7643св18), вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Встановлено, що згідно з даними її паспорта громадянина України для виїзду за кордон позивач з жовтня 2020 року була відсутня в Україні, отже, з об`єктивних причин не могла подати заяву про прийняття спадщини до завершення визначеного ст.1270 ЦК України строку. З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що позивач з поважних причин пропустили строк для подання заяви про прийняття спадщини, а тому, з метою захисту спадкових прав позивача, в тому числі для виконання заповідальної волі спадкодавця, суд вважає необхідним позов задовольнити та визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщину. Вимоги про відшкодування понесених судових витрат позивач не заявляє. На підставі викладеного,

Outcome: approved