Jurisdiction: civil
Date: 2023-05-01 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, у якому просить визначити їй додатковий строк, два місяці, для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] в м. Ізюм, Харківської області. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті залишилася спадщина у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] . 05.08.2018 року [PERSON] був складений заповіт, яким останній заповів все його майно позивачу. 30.01.2023 року вона звернулася до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу з метою відкриття спадкової справи після смерті батька, однак їй було відмовлено у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Позивачкою був пропущений строк на прийняття спадщини, у зв`язку з сімейними обставинами, а саме [INFO] померла її мати, [INFO] помер її батько. Вона дуже тяжко психологічно та морально перенесла смерть батьків. Крім того, під час дії строку для прийняття спадщини м. Ізюм знаходилося в зоні активних бойових дій, а пізніше під окупацією військових рф, у зв`язку з чим, будь-які нотаріуси приватні чи державні були відсутні. Вже після деокупації м. Ізюм вона мала змогу звернутися до нотаріуса. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущений нею через поважні причини. Ухвалою від 28.02.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою від 20.03.2023 року закрито підготовче провадження у справі і справа призначена до судового розгляду. У судове засідання позивач не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Не заперечує проти заочного розгляду справи. Представник Ізюмської міської ради Харківської області у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Відзив на позов не надав. Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст.\~223, ч. 2 ст.\~247, ч. 1 ст.\~280 ЦПК України\~ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін (їх представників) та без фіксування процесу технічними засобами. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд доходить висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню виходячи з наступного. У ході судового розгляду встановлено, що позивач є донькою [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , та свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] згідно якого [PERSON] після укладення шлюбу отримала прізвище « [PERSON] » (а.с. 8,9) Відповідно до заповіту від 05.07.2018 року [PERSON] , [INFO] заповів все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалося [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчено приватним нотаріусом Ізюмського міського нотаріального округу Харківської області Кардашиною Г.І. ради, зареєстровано в реєстрі за № 1648. (а.с. 14) 17.11.2021 року [PERSON] , [INFO] , помер у смт. Новоселівка, Лиманського району Донецької області. (а.с. 10) Як зазначає позивач у позові у зв`язку з збройною агресією рф та проживанням у зоні активних бойових дій, а пізніше в окупації, в м. Ізюм, Харківської області, вона не мала можливості своєчасно звернутися до нотаріуса. 30.01.2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Стрельцової О.О. з заявою про відкриття спадщини. 01.02.2023 року приватний нотаріус Ізюмського районного нотаріального округу Харківської області Стрельцова О.О. відмовила позивачу у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. (а.с. 11) Відповідно до\~ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст.\~1223\~цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1218 цього кодексу\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст.\~1270\~ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від 20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] . Протягом визначених законодавцем 6 місяців з дня відкриття спадщини після смерті спадкодавця мала намір вчинити дії, передбачені ст. 1270 УК України, однак від незалежних від неї обставин, а саме збройна агресія рф, не змогла їх вчинити. Зазначені обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Тому, враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивач мала поважну причину пропуску шестимісячного строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає вимоги позивача такими, що підлягають задоволенню, оскільки вони законні, обґрунтовані та доказово підтверджені матеріалами справи.

Outcome: approved