Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-10 00:00:00

Перший заступник керівника Знам`янської окружної прокуратури Кіровоградської області 16 червня 2022 року, звернувся до суду з даною позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача на користь Суботцівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області шкоду, заподіяну кримінальним правопорушенням навколишньому середовищу в сумі 62699 грн. 84 коп. Вимоги обґрунтовані тим, що приблизно на початку липня 2017 року (точної дати та часу в під час досудового розслідування встановити не представилось можливим) [PERSON] знаходився на території домоволодіння, розташованого по [ADDRESS] , де у нього раптово виник умисел на незаконну порубку лісу, а саме на вирубку дерев з території лісового масиву, який належить державному підприємству «Чорноліське лісове господарство» Кіровоградського обласного управління лісового та мисливського господарства Державного агенства лісових ресурсів. Цього ж дня, у вечірній час доби (точного часу встановити не представилось можливим) [PERSON] , з метою реалізації вищевказаного умислу, взявши з собою бензопилу (марку якої, встановити не представилось можливим), приїхав на велосипеді до с.Водяне Знам`янського району Кіровоградської області, звідки прийшов до лісового масиву, розташованого в кварталі №83 виділу №4 Богданівського лісництва ДП «Чорноліський лісгосп». Перебуваючи у вказаному місці, скориставшись тим, що його дії не помічені сторонніми особами, [PERSON] , діючи всупереч ст.10 Закону України «Про рослинний світ», п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23 травня 2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком, ордером, не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, за допомогою бензопили (марку якої, під ча досудового розслідування встановити не представилось можливим), вчинив незаконну порубку 4 дерев породи дуб, після чого розпиляв їх за допомогою вказаної пили на відрізки, які в подальшому завантажив до вантажного автомобіля «ЗИЛ-130» та перевіз за місцем свого проживання, чим завдав ДП «Чорноліський лісгосп» істотну шкоду, яка, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23 липня 2008 року «Про такси для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу», становить 62699,84 грн. Своїми умисними та протиправними діями [PERSON] скоїв незаконну порубку дерев захисних насаджень, що заподіяло істотну шкоду, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ст.246 КК україни (в редакції, яка діяла станом на липень 2017 року). Оскільки цивільний позов до [PERSON] під час досудового розслідування заявлено не було, прокурором відповіднодо ч.3 ст.128 КПК України 31 жовтня 2018 року заявлено відповідний цивільний позов у кримінальному провадженні про стягнення з [PERSON] шкоди, заподіяної кримінальним правопорушенням, а саме незаконною порубкою лісу в сумі 62699,84 грн. Під час судового розгляду кримінальне провадження №12017120160001358 від 10 липня 2017 року за обвинуваченням [PERSON] у вчинення кримінального проавопрушення, передбаченого ст.246 КК України було об`єднано з кримінальним провадженням №12017120160001220 від 20 червня 2017 року, яке перебувало в провадженні суду стосовно [PERSON] . Ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 листопада 2021 року об`єднане кримінальне провадження №12017120160001358 від 10 червня 2017 року в частині обвинувачення [PERSON] у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.246 КК України закрито на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України в зв`язку з набранням чинності законом, яким скасовано кримінальну відповідальність за діяння, вчинене особою. Цивільний позов прокурора залишено без розгляду. В ухалі суду зазначено, що 01 січня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо збереження українських лісів та запобігання незаконному вивезенню необроблених лісоматеріалів» за №2531-VIII від 06 вересня 2018 року, відповідно до якого внесено примітку до ст.246 КК України, де зазначено, що істотною шкодою вважається така шкода, яка у дві тисячі і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, або інша істотна шкода, завдана навколишньому природному середовищу в частині забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Отже, з набранням чинності вказаного Закону України змінилося поняття істотної шкоди як ознаки складу злочину, передбаченого ст.246 КК України. Чинна редакція ч.1 ст.246 КК України охоплює істотну шкоду яка досягла розміру, що у двадцять і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, або іншу істотну шкоду, завдану навколишньому природному середовищу В частині забезпечення ефективної охорони належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Таким чином, з 01 січня 2019 року діяння, в якому обвинувачується [PERSON] (епізод початок липня 2017 року) за ст.246 КК України перестало бути кримінально караним, оскільки заподіяна ним шкода на суму 62699 84 грн. не вважається істотною. Отже, у даному випадку відбулася часткова декриміналізація діяння шляхом внесення змін до закону про кримінальну відповідальність, а саме визначено розмір істотної шкоди. Обвинувачений [PERSON] свою вину у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ст. 246 КК України визнав повністю надав суду показання, не заперечував проти закриття кримінального провадження у частині обвинувачення за ст.246 КК україни вказуючи на те, що розуміє, що кримінальне провадження закривається з нереабілітуючих підстав. Ухвала Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 листопада 2021 року [PERSON] не оскаржувалася та набрала законної сили 01 листопада 2021 року, проте шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу внаслідок вчинення кримінального правопорушення , передбаченого ст.246 КК україни, залишається невідшкодованою. Прокурор у судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив розглядати справу за його відсутності. Не заперечував проти заочного розгляду справи. Від предствника позивача Суботцівської сільської ради надійшла заява в якій він підтримує позовні вимоги і просить провести розгляд справи за відсутності представників сільради. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним, про причини неявки суду не повідомив, відзиву на позов не надав. Будь-які клопотання чи заяви від нього не надходили. Представник третьої особи у судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому порядку, причини неявки суду не повідомив, будь-які заяви чи клопотання від нього не надходили. З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечує у своїй заяві позивач. Ненадання відповідачем відзиву та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову з причини ухилення від участі в судовому засіданні, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Відповідно до п.3 ст.131-1 Конституції України на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно зі ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором\~інтересів держави\~в суді\~полягає у\~здійсненні процесуальних\~та інших\~дій,\~спрямованих на\~захист інтересів\~держави,\~у випадках\~та порядку,\~встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Частиною 3 статті 4 ЦПК України передбачено право осіб, яким законом надано повноваження звертатися до суду в інтересах інших осіб, звертатися до суду у випадках, визначених законом. Право прокурора на звернення до суду у визначених законом випадках та участь у розгляді судом справ за його позовами передбачено ч.3 ст.56 ЦПК України. В даному випадку прокурор звертається до суду в інтересах держави у зв`язку з тим, що захист цих інтересів не здійснює Суботцівська сільська рада Знам`янського району Кіровоградської області до компетенції якої віднесені відповідні повноваження. Судом встановлено, що ухвалою Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області від 01 листопада 2021 року (справа ЄУН389/1799/17, провадження 1-кп/389/182/17) об`єднане кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12017120160001220 від 20 червня 2017 року, №12017120160000625 від 31 березня 2017 року, №12017120160000897 від 10 травня 2017 року, №12017120160001012 від 24 травня 2017 року, №12017120160001169 від 14 червня 2017 року, №12017120160001227 від 21 червня 2017 року, №12017120160001347 від 09 липня 2017 року, №12017120160001358 від 10 липня 2017 року, №12017120160001466 від 25 липня 2017 року, №12017120160001556 від 04 серпня 2017 року, №12018120160000735 від 13 квітня 2018 року, в частині обвинувачення [PERSON] , в скоєнні кримінальним правопорушень, передбачених ст.246 (в редакції від 18. лютого 2016 року) та ч.1 ст.246 (в редакції від 23 травня 2017 року) КК України, - закрито на підставі п.4 ч.1 ст.284 КПК України в зв`язку з набранням чинності законом, яким скасовано кримінальну відповідальність за діяння, вчинене особою. Цивільний позов прокурора, в інтересах держави, уповноваженим органом якої виступає Державне підприємство «Чорноліське Лісове господарство», третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Богданівська сільська рада Знам`янського району Кіровоградської області, до [PERSON] про відшкодування, заподіяної злочином, майнової шкоди в сумі 62699,84 грн. залишено без розгляду. Ухвала суду не оскаржувалася та набрада законної сили. Зі змісту вказаної ухвали суду вбачається, що під час розгляду кримінального провадження встановив, що приблизно на початку липня 2017 року [PERSON] знаходився на території домоволодіння, розташованого по [ADDRESS] , де у нього раптово виник умисел на незаконну порубку лісу, а саме на вирубку дерев з території лісового масиву, який належить державному підприємству «Чорноліське лісове господарство» Кіровоградського обласного управління лісового та мисливського господарства Державного агенства лісових ресурсів. Цього ж дня у вечірній час доби [PERSON] , з метою реалізації вищевказаного умислу, взявши з собою бензопилу, приїхав на велосипеді до с.Водяне Знам`янського району Кіровоградської області, звідки прийшов до лісового масиву, розташованого в кварталі №83 виділу №4 Богданівського лісництва ДП «Чорноліський лісгосп». Перебуваючи у вказаному місці, скориставшись тим, що його дії не помічені сторонніми особами, [PERSON] , діючи всупереч ст.10 Закону України «Про рослинний світ», п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23 травня 2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів», згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком, ордером, не маючи лісорубного квитка, ордера на здійснення лісорубних робіт, за допомогою бензопили, здійснив незаконну порубку 4 дерев породи дуб, після чого розпиляв їх за допомогою вказаної пили на відрізки, які в подальшому завантажив до вантажного автомобіля «ЗИЛ-130» та перевіз за місцем свого проживання, чим завдав ДП «Чорноліський лісгосп» істотну шкоду, яка, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України №665 від 23 липня 2008 року «Про такси для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу», становить 62699,84 грн. Обвинувачений [PERSON] свою вину у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ст.246 КК України визнав повністю і надав суду показання про те, що дійсно, на початку липня 2017 року, на велосипеді приїхав до с.Водяно Знам`янського району, пішов до лісу та, не маючи спеціального дозволу, ні в кого його не питаючи, за допомогою бензопили, яку взяв вдома, спиляв 4 дуба, розпиляв їх на відрізки. В подальшому, на автомобілі, перевіз спиляне додому (а.с. 19-23). З заяви ДП «Чорноліське лісове господарство» від 10 липня 2017 року про вчинення злочину, яка адресована Знам`янському ВП ГУНП в Кіровоградській області вбачається, що 10 липня 2017 року в кварталі №83 виділі №4 Богданівського лісництва було виявлено факт здійснення самовільної порубки 4 дерев дуба. Згідно Проекту організації і розвитку лісового господарства ДП «Чорноліський лісгосп» за функціональним поділом ліси в межах кварталу 83 Богданівського лісництва ДП «Чорноліський лісгосп», віднесені до категорії - заказники. Крім того, відповідно до таксаційного опису Богданівського лісництва, вік насаджень у виділі 4 кварталу 83 становить 137 років, висота - 28 метрів, повнота насаджень - 0,7. Тобто, будь-які лісівничі заходи (створення насаджень або їх доповнення) є неефективними, а тому відтворити незаконно вирубані дерева лісівничими методами неможливо. Відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №66'5 шкода, заподіяна лісу незаконною порубкою дерев становить 62699,84 грн. (а.с. 26-27). Порубка 4 дерев дуба в кварталі №83 виділі №4 Богданівського лісництва підтверджується протоколом огляду місця події від 10 липня 2017 року та протоколом допиту свідка [PERSON] від 11 липня 2017 року (а.с. 31,32). З протоколу допиту підозрюваного та протоколу проведення слідчого експерименту від 24 жовтня 2018 року, вбачається, що під час проведення вказаних слідчих дій [PERSON] показав і розказав, за яких обставин ним була здійснена незаконна порубка лісу (а.с. 33,34-37). Згідно з розрахунком розміру шкоди заподіяної державі внаслідок незаконної рубки 4 дерев в Богданівському лісництві, кварталі 83 виділ 4, від 10 червня 2017 року сума збитків складає 62699, 84 грн. Розрахунок проведено на підставі постанови Кабінету міністраі України від 23 липня 2008 року №665 (а.с. 30). Відповідно до рішення Суботцівської сільської ради №17, 08 грудня 2020 року розпочато процедуру реорганізації Богданівської сільської ради та визначено, що Суботцівська сільська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Богданівської сільської ради (а.с.53-54). Таким чином судом встановлено, що протиправною діяльністю та порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища [PERSON] заподіяно шкоду лісу в сумі 62699,84 грн., яка наразі є невідшкодованою. Згідно зі ст.13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування.\~ Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами (ст.10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Відповідно до ст.1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Відповідно до ст.ст.1,5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» основним завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, є збереження природних ресурсів у тому числі лісів. Статтею 15 цього Закону визначено, що місцеві ради в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього середовища. Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», п.п. «б» ч.1 ст.33 Закону надає виконавчим органам рад повноваження щодо здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Таким чином, Суботцівська сільська рада Знам`янського району Кіровоградської області є органом, який уповноважений на здійснення функцій щодо охорони природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів. Та відповідно до п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.69 Бюджетного кодексу України та Глави ІV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29 січня 2013 року №43, збитки, завдані унаслідок незаконної порубки дерев в адміністративних межах Суботцівської сільської ради Знам`янського району Кіровоградської області, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Суботцівської сільської ради на відповідний розподільчий казначейський рахунок. Статтею 66\~Конституції України встановлено обов`язок кожної особи не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. За змістом статей 68,69\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди є одним із способів захисту цивільних пра (п.8, ч.2 ст.16 ЦК України). В силуст.1166\~Цивільного кодексу\~України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що шкода, завдана державі незаконною порубкою дерев у розмірі 62699,84 грн. підлягає відшкодуванню відповідачем, який її заподіяв, оскільки його дії були неправомірними, між діями і заподіяною шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина відповідача [PERSON] . На підставі ст.141 ЦПК України, судовий збір по справі підлягає стягненню з відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved