Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-16 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. Представник АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» (далі позивач) 28.04.2021 звернувся до суду з позовом до [PERSON] (відповідач) з вимогами про стягнення грошових коштів, згідно якого просить суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за Додатковим договором №2 про встановлення овердрафту з пільговим періодом для держателів особистих платіжних карток за тарифним планом «ПРЕМІУМ ЕЛІТ+» до Договору №РС/WE0VER+/250_00018 про відкриття та обслуговування поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки від 13 серпня 2019 року, укладеного 25 серпня 2020 року в розмірі 206776,54 грн., в тому числі: прострочення заборгованості по кредиту 199 919,52 грн.; прострочена заборгованість по відсоткам 4167,83 грн.; інші витрати згідно тарифів банку 2689,19 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим що, 13.08.2019 між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» та [PERSON] укладено Договір про відкриття та обслуговування поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки № РС/WE0VER+/250_00018. Між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» та [PERSON] 25.08.2020 укладено Додатковий договір №2 про встановлення овердрафту з пільговим періодом для держателів особистих платіжних карток за тарифним планом «ПРЕМІУМ ЕЛІТ+» до Договору №РС/WE0VER+/250_00018 про відкриття та обслуговування поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки від 13 серпня 2019 року. Згідно з пунктом 2.1 Додаткового договору банк на умовах визначених Додатковим договороми надає Держателю Овердрафт на проточний рахунок, відкритий на підставі Договору, за умови відсутності або недостатності коштів на цьому Поточному рахунку на умовах: 2.1.1. Ліміт овердрафту встановлюється в розмірі 200000,00 (двісті тисяч грн. 00 коп.); 2.1.2. Строк користування Овердрафтом з 25.08.2020 по 25.08.2021, протягом вказаного строку держатель має право багатократно отримувати грошові кошти та погашати заборгованість по овердрафту таким чином, щоб заборгованість держателя не перевищувала встановленого додатковим договором ліміту овердрафту. При настанні дати погашення заборгованість по овердрафту скасовується та переноситься на відповідні рахунки з обліку простроченої заборгованості. Відповідно до пункту 2.2. Додаткової угоди Овердрафт надається на споживчі цілі. Згідно пункту 2.3. Додаткової угоди Держатель зобов`язується на умовах, в термін та розмірах, обумовлених цією Додатковою угодою, повернути заборгованість за Овердрафтом, а також сплатити всі інші платежі, обумовлені цією Додатковим договором. Пунктом 4.3. Додаткової угоди, визначено, що проценти за користування Овердрафтом нараховуються щоденно на суму використаного Овердрафту станом на кінець кожного дня при цьому використовується метод факт/360. Тобто при розрахунку процентів рік рахується за 360 днів. Згідно з п.4.4 Додаткового договору за користування овердрафтом встановлюється номінальна процентна ставка у розмірі 35 % річних. У пільговий період пільгова ставка за користування овердрафтом встановлюється у розмірі 0,001 % річних з урахуванням умов погашення заборгованості в пільговому періоді в п.1.5 цього Додаткового договору. Згідно з п.4.5. Додаткового договору Держатель сплачує проценти за користування Овердрафтом, щомісячно з 1 по 5 число (включно) місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості за Овердрафтом, а в випадку повного дострокового погашення Овердрафту - в день фактичного погашення Овердрафту від фактичної суми заборгованості за Овердрафтом, шляхом внесення належної до сплати суми грошових коштів через касу Банка або безготівковим шляхом на Поточний рахунок. За період у якому наступає строк погашення Овердрафту проценти сплачуються не пізніше строку повернення Овердрафту, вказаного в п.2.1. цього додаткового договору. Згідно з п.4.6. Додаткового договору при несплаті процентів за користування Овердрафтом в строки встановлені цим Додатковим договором заборгованість по процентам переноситься на рахунок прострочених процентів. Згідно з п.5.2.9. Додаткового договору Держатель зобов`язаний якщо Банк у випадках, передбачених п.5.3.3. цього Додаткового договору вимагає дострокового погашення Овердрафту, здійснити повернення заборгованості за цим Додатковим договором протягом строку, зазначеного у вимозі. Згідно з п.5.2.2. Додаткового договору Держатель зобов`язується своєчасно погашати Овердрафт та проценти за його використання, а також інші платежі, передбачені цим Додатковим договором. Згідно з п.5.2.3. Додаткового договору у випадку прострочення Держателем сплати перелічених платежів останній зобов`язаний погасити наявну прострочену заборгованість за Овердрафтом, процентами та/або платами та/або штрафними санкціями/неустойкою. Відповідно до п.5.5.3. Додаткової угоди, у разі порушення Держателем будь-яких зобов`язань, визначених Додатковою угодою Овердрафту, Держатель сплачує Банку неустойку/штрафні санкції/пеню у розмірі передбаченому тарифами Банку. Відповідно до умов Додаткового договору випливає, що Банк надає Держателю кредит у формі Овердрафту який Держатель має право отримувати багаторазово та повинен погашати (обнуляти) щомісячно до 5 числа (включно) місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості. Сума овердрафту яка не була погашена у вказані строки є простроченою, за користування нею нараховується номінальна процентна ставка 35% річних та підлягає поверненню на вимог Банку. Відповідачем порушено умови Додаткового договору, а саме: строки погашення (обнуління) суми овердрафту, строки сплати процентів за користування овердрафтом. Банком направлено Держателю Повідомлення (вимогу) №87 від 16.02.2021 про дострокове погашення заборгованості за Додатковим договором. Відповідач проігнорував вимогу Банку. У зв`язку з вищенаведеним позивач звернувся до суду з відповідним позовом. Представник відповідача 22.06.2021 надав до суду відзив на позов, просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що трансакції, зі здійснення яких виникла заборгованість, були здійснені не відповідачем, а третіми особами унаслідок вчинення незаконних дій, позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив позивача та правоохоронні органи про цей факт, тощо (а.с.55-62 т.1). Представник позивача 22.07.2021 надав до суду відповідь на відзив на позовну заяву, просить суд задовольнити позов (а.с.138-140 т.1). Представник відповідача 27.07.2021 надав до суду заперечення на відповідь на відзив, просить суд відмовити в задоволенні позову (а.с.172-179 т.1). Представник позивача 07.12.2021 надав до суду письмові пояснення, просить суд задовольнити позов, посилаючись на те, що доказів перевипуску належної [PERSON] сім-картки за номером [NUMBER] третіми особами без його згоди відповідач не надав. Доказів отримання третіми особами доступу до платіжної картки без його згоди [PERSON] не надав (а.с.218-222 т.1). Представник відповідача 14.01.2022 надав до суду заперечення на письмові пояснення, просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись серед іншого на те, що у межах цивільної справи №521/5828/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» (а.с.2-6 т.2), ухвалою від 07.07.2021 витребувано інформацію на підтвердження перевипуску сім-картки [PERSON] . Заявник вказує, що: «… лише після виконання ТОВ «ВОДАФОН ЕНТЕРПРАЙЗ ЮКРЕЙН» покладених на нього судом обов`язків [PERSON] зможе надати достовірні підтвердження обставин, на які посилається у своїй правовій позиції. Про вказане позивачу не може бути невідомо, оскільки він бере безпосередню участь у справі». Справа перебуває в провадженні Іллічівського міського суду Одеської області (головуючий суддя Смирнов В.В.). Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи без його участі просить суд задовольнити позов (а.с.210-211 т.1; а.с.48-49 т.2). ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав. Окремо суд звертає увагу щодо участі в судових засіданнях відповідача, його представника, їх викликів (повідомлень) в судові засідання. Відповідно до ч.6 ст.128 ЦПК України, судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. В матеріалах справи містяться докази, в яких відповідач, його представник належним чином повідомлялися про час та місце судового розгляду справи, їх повідомлення здійснювалось з дотриманням процесуального законодавства (а.с.42, 51, 137, 206, 215, 233, 239 т.1; а.с.12, 15, 33, 36, 39, 43, 46, 53, 56 т.2). Разом з тим, відповідач, його представник в судові засідання не з'являлися та на адресу суду надходили клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.44, 48, 134, 203, 207-208, 216-217 т.1). Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Відповідно до п.1 ч.3 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Так, відповідач, його представник неодноразово надавали до суду аналогічні заяви про відкладення розгляду справи, тому судові засідання відкладались та в них оголошувались перерви. Разом з тим, відповідач, його представник до суду не з`явилися, що не перешкоджає продовженню розгляду справи без їх участі на підставі доказів наявних в матеріалах даної цивільної справи з наступних підстав. Відповідно до ст.ст.13, 43 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми процесуальними правами на власний розсуд. Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов`язки. Якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18. Виходячи з вищевказаного, враховуючи строки розгляду справи, баланс інтересів сторін, освідомленість її учасників про розгляд справи, достатньої наявності у справі матеріалів для її розгляду, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності її учасників, які не з`явились до судового засідання. Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі „Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Суд звертає увагу, що провадження в цій справі відкрито ще 12.05.2021 (існує тривалий розгляд справи), тому з метою уникнення порушень вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна та яка гарантує кожному учаснику процесу право на розгляд його справи судом упродовж розумного строку, суд дійшов до висновку про продовження розгляду справи без участі сторін на підставі доказів, наявних в матеріалах даної цивільної справи. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Відповідно до протоколу автоматичного розподілу від 28.04.2021 цивільну справу розподілено судді Петрюченко М.І. (а.с.34 т.1). Ухвалою судді Іллічівського міського суду Одеської області Петрюченко М.І. від 12.05.2021 прийнято до розгляду та відкрито провадження (а.с.39-40 т.1). Ухвалою Іллічівського міського суду від 30.06.2021 в задоволенні клопотання представника відповідача про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції відмовлено (а.с.93 т.1). Ухвалою Іллічівського міського суду від 24.05.2021 в задоволенні клопотання представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції відмовлено (а.с.29 т.2). Ухвалою Іллічівського міського суду від 07.09.2021 в задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження, обєднанні позовів відмовлено. Клопотання представника відповідача про витребування доказів повернуто заявнику(а.с.191-194 т.1). Ухвалою Іллічівського міського суду від 07.12.2021 клопотання представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції задоволено (а.с.236-238 т.2). ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом обставини та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 13.08.2019 між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» та [PERSON] укладено Договір про відкриття та обслуговування поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки № РС/WE0VER+/250_00018 (а.с.8). Між АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» та [PERSON] 25.08.2020 укладено Додатковий договір №2 про встановлення овердрафту з пільговим періодом для держателів особистих платіжних карток за тарифним планом «ПРЕМІУМ ЕЛІТ+» до Договору №РС/WE0VER+/250_00018 про відкриття та обслуговування поточного рахунку, операції за яким здійснюються з використанням платіжної картки від 13 серпня 2019 року (а.с.18-20). Згідно з пунктом 2.1 Додаткового договору банк на умовах визначених Додатковим договороми надає Держателю Овердрафт на проточний рахунок, відкритий на підставі Договору, за умови відсутнотсіт або недостатності коштів на цьому Поточному рахунку на умовах: 2.1.1. Ліміт овердрафту встановлюється в розмірі 200000,00 (двісті тисяч грн. 00 коп.); 2.1.2. Строк користування Овердрафтом з 25.08.2020 по 25.08.2021, протягом вказаного строку держатель має право багатократно отримувати грошові кошти та погашати заборгованість по овердрафту таким чином, щоб заборгованість держателя не перевищувала встановленого додатковим договором ліміту овердрафту. При настанні дати погашення заборгованість по овердрафту скасовується та переноситься на відповідні рахунки з обліку простроченої заборгованості. Відповідно до пункту 2.2. Додаткової угоди Овердрафт надається на споживчі цілі. Згідно пункту 2.3. Додаткової угоди Держатель зобов`язується на умовах, в термін та розмірах, обумовлених цією Додатковою угодою, повернути заборгованість за Овердрафтом, а також сплатити всі інші платежі, обумовлені цією Додатковим договором. Пунктом 4.3. Додаткової угоди, визначено, що проценти за користування Овердрафтом нараховуються щоденно на суму використаного Овердрафту станом на кінець кожного дня при цьому використовується метод факт/360. Тобто при розрахунку процентів рік рахується за 360 днів. Згідно з п.4.4 Додаткового договору за користування овердрафтом встановлюється номінальна процентна ставка у розмірі 35 % річних. У пільговий період пільгова ставка за користування овердрафтом встановлюється у розмірі 0,001 % річних з урахуванням умов погашення заборгованості в пільговому періоді в п.1.5 цього Додаткового договору. Згідно з п.4.5. Додаткового договору Держатель сплачує проценти за користування Овердрафтом, щомісячно з 1 по 5 число (включно) місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості за Овердрафтом, а в випадку повного дострокового погашення Овердрафту - в день фактичного погашення Овердрафту від фактичної суми заборгованості за Овердрафтом, шляхом внесення належної до сплати суми грошових коштів через касу Банка або безготівковим шляхом на Поточний рахунок. За період у якому наступає строк погашення Овердрафту проценти сплачуються не пізніше строку повернення Овердрафту, вказаного в п.2.1. цього додаткового договору. Згідно з п.4.6. Додаткового договору при несплаті процентів за користування Овердрафтом в строки встановлені цим Додатковим договором заборгованість по процентам переноситься на рахунок прострочених процентів. Згідно з п.5.2.9. Додаткового договору Держатель зобов`язаний якщо Банк у випадках, передбачених п.5.3.3. цього Додаткового договору вимагає дострокового погашення Овердрафту, здійснити повернення заборгованості за цим Додатковим договором протягом строку, зазначеного у вимозі. Згідно з п.5.2.2. Додаткового договору Держатель зобов`язується своєчасно погашати Овердрафт та проценти за його використання, а також інші платежі, передбачені цим Додатковим договором. Згідно з п.5.2.3. Додаткового договору у випадку прострочення Держателем сплати перелічених платежів останній зобов`язаний погасити наявну прострочену заборгованість за Овердрафтом, процентами та/або платами та/або штрафними санкціями/неустойкою. Відповідно до п.5.5.3. Додаткової угоди, у разі порушення Держателем будь-яких зобов`язань, визначених Додатковою угодою Овердрафту, Держатель сплачує Банку неустойку/штрафні санкції/пеню у розмірі передбаченому тарифами Банку. Відповідно до умов Додаткового договору випливає, що Банк надає Держателю кредит у формі Овердрафту який Держатель має право отримувати багаторазово та повинен погашати (обнуляти) щомісячно до 5 числа (включно) місяця, наступного за місяцем виникнення заборгованості. Сума овердрафту яка не була погашена у вказані строки є простроченою, за користування нею нараховується номінальна процентна ставка 35% річних та підлягає поверненню на вимог Банку. У разі втрати платіжної картки, або несанкціонованого використання платіжної картки третіми особами та неповідомлення про це Банк, держатель не звільняється від виконання своїх зобов`язань за цим Додатковим Договором (а.с.20 т.1). Відповідно до п.1.1.3 Договору про надання доступу до системи дистанційного обслуговування «Інтернет - банкінг» №ІВ/F/250-0002 від 20/08/2019, укладеного між AT «УКРБУДІНВЕСТБАНК» та [PERSON] , доступ до СДО ІБ (а.с.107-127 т.1), надання Банком послуг щодо дистанційного розпорядження Клієнтом його рахунками здійснюються відповідно до умов цього Договору, «Правил дистанційного обслуговування клієнтів - фізичних осіб в системі Інтернет-банкінг УБІБ ONLINE» в AT «УКРБУДІНВЕСТБАНК» (надалі-Правила) та інших договорів, укладених між Банком та Клієнтом, щодо відкриття та обслуговування поточних, та карткових рахунків, розміщення вкладів (депозитів), надання кредитів тощо, із застосуванням положень Правил та інших нормативних документів Банку, що визначені та затверджені відповідними Рішеннями Правління Банку, в тому числі у відповідності до діючого законодавства України. Відповідно до п.1.2.2 Інтернет - банкінгу Правила, що затверджуються Банком, є невід`ємною частиною цього Договору, з якими Клієнт зобов`язаний ознайомитися у приміщенні Банку та/або на Сайті Банку перед здійсненням доступу до ОДО ІБ та перед ініціюванням будь - якої операції через СДО ІБ. Ініціювання Клієнтом будь-якої операції через СДО ІБ є достатнім підтвердженням того, що Клієнт ознайомився з чинними на відповідній момент Правилами, вони йому зрозумілі, вони є розумними та справедливими, він погоджується з ними (приймає їх). 3 такого часу (з моменту іціювання Клієнтом відповідної операції через СДО ІБ) Правила (у відповідній редакції) стають невід`ємною частиною цього Договору виключно в розрізі операції, що ініціювалась). Згідно із п.1.3. Інтернет - банкінгу Банк і Клієнт, уклавши цей Договір, дійшли згоди відносно того, що Код підтвердження реєстрації (тут і далі - «Код підтвердження») є аналогом власноручного підпису Клієнта (є електронним підписом) та що всі правочини, операції, договори, документи/ініціативи, дії підписані/засвідчені в електронному вигляді Кодом підтвердження вважаються підписаними Клієнтом власноруч. Код підтвердження не може бути визнаним недійсним через його електронну форму. Клієнт особисто та одноосібно несе відповідальність за зміст такого Електронного розрахункового документу. Підписавши документ/операцію/дію Кодом підтвердження. Клієнт підтверджує, що з вказаними умовами погоджується, вважає їх зрозумілими та прийнятними про що ставить свій підпис. Відповідно до п.2.1. Інтернет - банкінгу Банк і Клієнт, для здійснення доступу до СДО ІБ Клієнт використовує наступні авторизаційні параметри: 2.1.1 логін (номер телефону Користувача): « [NUMBER] » (без лапок), що є інформацією обмеженого поширення і може бути повідомлений Клієнтом виключно співробітнику-Банка. Клієнт зобов`язанний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін. Ризик і всю відповідальність за несанкціоноване використання логіка несе виключно Клієнт. 2.1.2. Пароль для входу (далі за текстом - «Пароль 1»), електронний підпис, який створений засобами програмного забезпечення, що призначене для створення одноразових цифрових паролів за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних (реквізитів електронного доручення), дає змогу ідентифікувати Користувача. Одноразовий цифровий пароль надається Користувачу шляхом відправлення СМС-повідомдення на його номер мобільного телефону та використовується одноразово під час підтвердження електронного розрахункового документу/розпорядження. Відповідно до п.2.1.2.1. Інтернет - банкінгу клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість третіх осіб здійснити доступ та/або використати Пароль 1. Відповідно до п.2.1.2.2. Інтернет - банкінгу Ризик і всю відповідальність, за несанкціоноване використання Пароля і несе виключно Клієнт. Відповідно до п.2.1.2.3. Інтернет - банкінгу Будь-яку особу, яка використала Логін та Пароль 1, Банк безумовно вважає за Клієнта і не несе відповідальності, якщо це не відповідає дійсності. Відповідно до п.2.1.2.4. Інтернет - банкінгу Всі банківські операції, договори, інші документи/ініціативи, здійснені в електронному вигляді, є електронними Документами і вважаються такими, що укладені із додержанням письмової форми, і не можуть бути оскаржені через їх електрону форму. Відповідно до п.2.1.2.5. Інтернет - банкінгу Номер мобільного телефону Клієнта: [телефон], що, відповідно до Правил, використовується для надання Клієнту за допомогою CMC - повідомлення нового Пароля 1. Відповідно до п.6.3 Інтернет - банкінгу Банк не несе відповідальність за: 6.3.1. відсутність доступу до СДО ІБ або некоректну роботу СДО ІБ у разі використання Клієнтом для здійснення такого доступу технічних та програмних засобів, що не відповідають вимогам Правил, або вчинення Клієнтом інших дій, що не відповідають вимогам цих Правил. 6.3.2. відсутність доступу до СДО ІБ у разі отримання третіми особами інформації про Логін Клієнта в будь-який спосіб, зокрема але не виключно через безпосереднє з необережності чи з відома повідомлення Клієнтом свого [PERSON] третім особам, підбором [PERSON] третіми особами тощо. 6.3.3. здійснення доступу та/або Ініціювання банківських операцій третіми особами, у разі отримання третіми особами інформацію про Логін, Пароль І, Пароль 2 в будь-який спосіб, зокрема але не виключно через безпосереднє з необережності чи з відома повідомлення Клієнтом зазначеної в цьому пункті конфіденційної інформації третім особам, підбора третіми особами [ADDRESS] тощо. Відповідно до п.6.4 Інтернет - банкінгу Клієнт усвідомлює відповідний ризик, самостійно і в повному обсязі несе відповідальність за всі наслідки, спричинені визначеними в п. 6.3.3. цього Договору подіями. З дослідженого в судовому засіданні розрахунку заборгованості за договором вбачається, що станом на 19.04.2021 загальна сума простроченої заборгованості за Овердрафтом становить 206776,54 грн., в тому числі: прострочення заборгованості по кредиту 199 919,52 грн.; прострочена заборгованість по відсоткам 4167,83 грн.; інші витрати згідно тарифів банку 2689,19 грн. (а.с.26). Банком направлено Держателю Повідомлення (вимогу) №87 від 16.02.2021 про дострокове погашення заборгованості за Додатковим договором (а.с.23). Представник [PERSON] - адвокат Волканов Є.В. звернувся до Шевченківського ВП Приморського ВП у м.Одесі ГУНП в Одеській області та управління протидії кіберзлочиннам в Одеській області із заявами щодо вчинення злочину (а.с.69-70, 71-72). На підставі заяви [PERSON] внесені до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.190 КК України за №120201605000003385 (а.с.75). [PERSON] 01.12.2020 звернувся до АТ «Український інвестиційний банк» із заявою про вчинення кримінального злочину та зупинення нарахування відсотків за користування коштами за овердрафтом до завернення розслідування (а.с.73, 79 т.1). Під час розгляду справи судом витребувано цивільну справу №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК», яка перебуває в провадженні Іллічівського міського суду Одеської області (головуючий суддя Смирнов В.В.) для дослідження в судовому засіданні. На підставі вивчення матеріалів цивільної справи №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК», судом встановлено, що ухвалою Іллічівького міського суду від 07.07.2021 витребувано у ТОВ «ВОДАФОН ІНТЕРПРАЙЗ ЮКРЕЙН» інформацію на підтвердження перевипуску сім-картки [PERSON] . Разом з тим, відповідна ухвала до ТОВ «ВОДАФОН ІНТЕРПРАЙЗ ЮКРЕЙН» не направлена, відповідь щодо виконання ухвали Іллічівького міського суду від 07.07.2021 в цивільній справі №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» відсутня. Крім того, ухвалою Іллічівського міського суду від 08.02.2022 провадження в цивільній справі №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» зупинено до вирішення пов`язаної справи №501/1291/21 за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» до [PERSON] про стягнення грошових коштів. V. Оцінка Суду. Згідно ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші, не передбачені договором або законом, обмеження його права розпоряджатися грошовими коштами на власний розсуд. Положення цієї глави застосовуються до інших фінансових установ при укладенні ними договору банківського рахунка відповідно до наданої ліцензії, а також застосовуються до кореспондентських рахунків та інших рахунків банків, якщо інше не встановлено законом. Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка (частина перша статті 1068 ЦК України). Згідно зі статтею 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Частиною 1 ст.55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" визначено, що відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком. Правовідносини у сфері функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, проведення переказу коштів, відповідальності суб`єктів переказу, а також загального порядку здійснення нагляду за платіжними системами регулюються, зокрема, Законом України "Про банки і банківську діяльність", Законом України "Про платіжні системи та переказ коштів в Україні", Інструкцією про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах, затвердженою постановою Національного банку України від 12.11.2003 №492, Положенням про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 №705 та Положенням про діяльність в Україні внутрішньодержавних і міжнародних платіжних систем, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 25.09.2007 №348. Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами. Згідно із пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до пунктів 8, 9 Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного банку України «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» від 05 листопада 2014 року №705, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.3 ст.12 ЦПК України). Статтею 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Частиною 1 ст.81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п.27 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. В ході розгляду справи в суді, представник відповідача просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що трансакції, зі здійснення яких виникла заборгованість, були здійснені не відповідачем, а третіми особами унаслідок вчинення незаконних дій, позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив позивача та правоохоронні органи про цей факт, тощо (а.с.55-62 т.1). Представник позивача 07.12.2021 надав до суду письмові пояснення, просить суд задовольнити позов, посилаючись на те, що доказів перевипуску належної [PERSON] сім-картки за номером [NUMBER] третіми особами без його згоди відповідач не надав. Доказів отримання третіми особами доступу до платіжної картки без його згоди [PERSON] не надав (а.с.218-222 т.1). Представник відповідача 14.01.2022 надав до суду заперечення на письмові пояснення, просить суд відмовити в задоволенні позову, посилаючись серед іншого на те, що у межах цивільної справи №521/5828/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» (а.с.2-6 т.2), ухвалою від 07.07.2021 витребувано інформацію на підтвердження перевипуску сім-картки [PERSON] . Заявник вказує, що: «… лише після виконання ТОВ «ВОДАФОН ЕНТЕРПРАЙЗ ЮКРЕЙН» покладених на нього судом обов`язків [PERSON] зможе надати достовірні підтвердження обставин, на які посилається у своїй правовій позиції. Про вказане позивачу не може бути невідомо, оскільки він бере безпосередню участь у справі». Справа перебуває в провадженні Іллічівського міського суду Одеської області (головуючий суддя Смирнов В.В.), тощо. Під час розгляду справи судом витребувано цивільну справу №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК», яка перебуває в провадженні Іллічівського міського суду Одеської області (головуючий суддя Смирнов В.В.) для дослідження в судовому засіданні. На підставі вивчення матеріалів цивільної справи №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК», судом встановлено, що ухвалою Іллічівького міського суду від 07.07.2021 витребувано у ТОВ «ВОДАФОН ІНТЕРПРАЙЗ ЮКРЕЙН» інформацію на підтвердження перевипуску сім-картки [PERSON] . Разом з тим, відповідна ухвала до ТОВ «ВОДАФОН ІНТЕРПРАЙЗ ЮКРЕЙН» не направлена, відповідь щодо виконання ухвали Іллічівького міського суду від 07.07.2021 в цивільній справі №521/5858/21 за позовом [PERSON] до АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНО-ІНВЕСТИЦІЙНИЙ БАНК» відсутня. Отже, фактично використовуючи номер телефону, який був зазначений як фінансовий, відповідач, на думку суду, допустив власну недбалість, яка могла сприяти незаконному використанню фінансового телефону, несанкціонованому доступу до його карткового рахунку і здійснення платіжних операцій, відповідальність за які покладається на нього. Крім того, суд враховує, що на даний час факт шахрайських чи інших протиправних дій при здійсненні переказу грошових коштів з карткового рахунку відповідача належними та допустимими доказами не підтверджений. Сам по собі факт внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та проведення досудового розслідування не є доказом вчинення шахрайства з грошовими коштами на рахунку відповідача. Також суд враховує, що клієнт зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та негайно повідомляти Банк про операції, які не виконувалися ним. До моменту такого повідомлення відповідальність у повному обсязі за всі операції, які до того ж супроводжуються авторизацією, несе саме клієнт. Відповідно до статей 526, 527, 530 Цивільного кодексу України, зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. З дослідженого в судовому засіданні розрахунку заборгованості за договором вбачається, що станом на 19.04.2021 загальна сума простроченої заборгованості за Овердрафтом становить 206776,54 грн., в тому числі: прострочення заборгованості по кредиту 199 919,52 грн.; прострочена заборгованість по відсоткам 4167,83 грн.; інші витрати згідно тарифів банку 2689,19 грн. (а.с.26). Таким чином, у порушення умов договору а також ст.ст.509, 526, 1054 Цивільного кодексу України, відповідач зобов`язання за договором не виконав. Згідно з ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), тобто ухиляючись від сплати заборгованості за кредитом, відповідач порушує зобов`язання за даним договором. Відповідно до положень ст.611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно з ч.1 ст.612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Статтею 525 ЦК України, передбачено недопустимість односторонньої відмови від зобов`язання. Згідно ч.2 ст.615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Статтею 625 ЦК України, визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу. Одночасно, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частиною 1 статті 549 ЦК України, передбачено, що у разі порушення боржником зобов`язання він повинен передати кредиторові неустойку (штраф, пеню). Статтею 599 ЦК України, визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч.ч.1, 3 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно з ч.ч.1, 6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов Акціонерного товариства «Український Будівельно-інвестиційний банк» до [PERSON] про стягнення грошових коштів підлягає задоволенню. Відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до п.6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі», враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні. Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для надання оцінки решті доводів, наведених сторонами по справі в обґрунтування власних правових позицій, оскільки їх дослідження судом у будь-якому випадку не матиме наслідком спростування висновків, до яких суд дійшов по тексту рішення вище щодо суті позовних вимог. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні. Зокрема, згідно платіжного доручення №54837724 від 20.04.2021 (а.с.1) позивачем при подачі позову сплачено судовий збір у розмірі 3101,66 грн., який підлягає стягненню з відповідача. З цих підстав,

Outcome: approved