Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-10 00:00:00

24 вересня 2021 року позивачка [PERSON] звернулася до суду із зазначеним позовом до відповідача ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний», із вимогою про стягнення недоплаченого страхового відшкодування, пені, трьох відсотків річних від простроченої суми, інфляційних витрат. (а. с. 1-9). В обґрунтування позовних вимог вказано, що 30 квітня 2020 року, у м. Дніпрі на вул. Макарова в районі е/о № 381, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу «Volkswagen Touareg», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу застрахована в ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» згідно поліса ОСЦПВВНТЗ ЕР/113123607 та, транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] . Вказує, що вина [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 25 травня 2020 року (у справі № 204/2859/20. Зазначає, що в результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль «Сhery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , власником якого є позивачка, чим їй завдані матеріальні збитки. Стверджує, що 05 травня 2020 року [PERSON] , як представник [PERSON] звернувся до ПАТ «СК «АСКО-Донбас Північний» із заявою про виплату страхового відшкодування, повідомленням про ДТП та надав весь необхідний пакет документів. 10 червня 2020 року відповідач частково виконав свої зобов`язання та сплатив страхове відшкодування у розмірі 53244 гривні 75 копійок, без згоди [PERSON] на такий розмір страхового відшкодування. Позивачка не погодилася із розміром страхового відшкодування та 20 червня 2020 року представник позивачки направив скарги до МТСБУ та Нацкомфінпослуг та попрохав надати документи на підставі яких було визначено розмір страхового відшкодування. Згідно листа МТСБУ їй було повідомлено про те, що рішення страховика може бути оскаржено у судовому порядку у випадку незгоди із розміром страхового відшкодування. Листом Нацкомфінпослуг, повідомлено позивачку про те, що відповідно до вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення функцій із державного регулювання ринків фінансових послуг» від 12 вересня 2019 року, з 1 липня 2020 року до Національного банку України переходять функції, які виконує Нацкомфінпослуг, в тому числі функція захисту прав споживачів. Нацкомфінпослуг на виконання вимог Закону буде передано до НБУ звернення для подальшого розгляду. 24 липня 2020 року представник позивачки направив інформаційний запит до Національного банку України. Згідно відповіді НБУ від 14 серпня 2020 року їй стало відомо, що 14 травня 2020 року на виконання вимог пункту 34.2. статті 34 Закону, страховиком була здійснена заявка на проведення автотоварознавчого дослідження до ПП «Центр Судових експертиз та Оцінки». Згідно висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 62-D/73/4 від 22 липня 2020 року складеного ФОП « [PERSON] »: вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , складає 84106 гривень 94 копійки; а ринкова вартість даного транспортного засобу становить 77\~565 гривень 97 копійок. Відповідно до звіту № 213/06 від 01 червня 2020 року про оцінку вартості пошкодженого транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , вартість пошкодженого транспортного, складає 24321 гривень 22 копійки. Крім того, зазначає про те, що Національний банк України у відповіді також зауважив про те, що не наділений повноваженнями перевіряти дотримання судовим експертом Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Ні МТСБУ, ні НБУ не направили висновку експерта ФОП [PERSON] № 62-D/73/4 від 22. липня 2020 року, а також звіту № 213/06 від 01червня 2020 року. 14 вересня 2020 року представник позивача звернувся із запитом до ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» про надання документів на підставі яких оцінено розмір заподіяної шкоди та вимогою щодо доплати страхового відшкодування згідно висновку експерта [PERSON] . На час подання позовної заяви, запит залишений без відповіді та задоволення. Особистий огляд пошкодженого транспортного засобу ««Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , здійснювали лише судовий експерт [PERSON] та представник ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» - оцінювач [PERSON] , що підтверджується довідкою ФОП [PERSON] . В той же час, при виплаті страхового відшкодування відповідач керувався висновком експерта Урусова С.В. № 62-D/73/4 від 22 липня 2020 року, який особисто не оглядав пошкоджений транспортний засіб, що є порушенням п. 5.1 та п. 5.5 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, яка затверджена спільним наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24 листопада 2003 року № 142/5/2092 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/8395, адже експерт не має права складати висновок без особистого огляду об`єкта дослідження, за виключенням випадку, коли суд або слідчий орган надає необхідні дані для оцінки. Вважає, що оскільки, судовий експерт [PERSON] не прибував до місця знаходження пошкодженого автомобіля та безпосередньо не оглядав пошкоджений транспортний засіб, то його висновок складено із порушенням вимог п. п. 1.3, 5.1, 5.5, 8.1, 8.5 Методики, а відтак не є належним, допустимим та достатнім доказом в розумінні статей 77, 78 ЦПК України. Крім того, зазначає про те, що рішенням № 2 від 17 грудня 2020 року дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України до експерта [PERSON] вже було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження у зв`язку з порушенням останнім вимог пунктів 5.1, 5.5 Методики, а саме складання висновку без особистого огляду. Також зазначає про те, що звіт № 213/06 від 01 червня 2020 року про оцінку вартості пошкодженого транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , не можна вважати належним доказом по справі, оскільки позивачці не відомо ким він складений, бо ані НБУ, ані страховиком вказаний звіт не надано, крім того, він складений особою, що особисто не оглядала пошкоджений транспортний засіб, а тому не могла достовірно встановити характер пошкоджень, що вплинуло на визначення розміру заподіяного матеріального збитку. З цих підстав та, з метою проведення об`єктивного, повного та всебічного дослідження розміру завданого збитку, позивачка звернулася до судового експерта Дроздова Ю. В., який особисто оглядав пошкоджений транспортний засіб «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , робив відповідні заміри й фотографії та, з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майнових прав», Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах, комп`ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX, типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля, Довідника «Бюлетень авто товарознавця», даних мережі Інтернет, склав висновок № 2405/20/20 від 20 травня 2020 року. Вказує, що у висновку експерта також зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а тому вважає його належним доказом у справі. Згідно висновку експерта Дроздова Ю.В. № 2405/20/20 від 20 травня 2020 року вартість відновного ремонту автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , складає 83544 гривні 62 копійки, ринкова вартість КТЗ складає 77596 гривень 72 копійки, вартість КТЗ у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП 17149 гривень 80 копійок, отже вартість відновного ремонту більше ринкової вартості, тому матеріальний збиток, дорівнює ринковій вартості автомобіля 77596 гривень 72 копійки, оскільки відновлювати це КТЗ економічно недоцільно. Таким чином, вважає, що розмір заподіяної матеріальної шкоди складає 60\~446 гривень 92 копійки (77596 гривень 72 копійки - 17149 гривень 80 копійок). Оскільки, ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» було виплачено позивачці 53244 гривні 75 копійок, то сума недоплаченого страхового відшкодуванню складає 7202 гривні 17 копійок, що розраховується наступним чином: 60446 гривень 92 копійки (розмір заподіяної шкоди згідно висновку експерта Дроздова Ю.В.) 53244 гривні 75 копійок (виплачене страхове відшкодування) - 0 гривень франшиза. Оскільки, позивачка отримала від позивача заяву про виплату страхового відшкодування 07 травня 2020 року, то обов`язок по сплаті страхового відшкодування відповідачем повинен був бути виконаний у строку до 07 серпня 2020 року включно, але не виконаний. Тому вважає, що відповідач, за період з 08 серпня 2020 року по 01 липня 2021 року, також повинен сплатити позивачці пеню в розмірі 827 гривень 55 копійок, інфляційні втрати 557 гривень 33 копійки та 3% річних 194 гривні, витрати на оплату послуг експерта автотоварознавця в розмірі 2100 гривень, які прохає суд стягнути разом із витратами на оплату судового збору у сумі 908 гривень. Ухвалою суду від 27 вересня 2021 року у справі відкрито загальне позовне провадження, та призначено підготовче судове засідання на 14 годину 30 хвилин 11 листопада 2021 року (а. с. 86), яка надіслана відповідачу 27 вересня 2021 року за вихідним № 21799/21-вих/2/204/2327/21 (а. с. 87) та отримана останнім 08 листопада 2021 року, підтвердженням чого є рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а. с. 98). 29 листопада 2021 року на адресу суду від генерального директора ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» Матушевського Є., надійшов відзив на позовну заяву (а. с. 101-109), в якому він позовні вимоги не визнає, проти задоволення позову заперечує. В обґрунтування відзиву зазначено, що 14 травня 2020 року, протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, на виконання вимог пункту 34.2 статті 34 Закону № 1961, відповідач став замовником Звіту № 14052001 дослідження спеціаліста автотоварознавця про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , в наслідок його пошкодження, та направив свого представника до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Вказує, що суб`єктом оціночної діяльності ПП "Центр судових експертиз та оцінки", що діє на підставі Сертифікату суб`єкта оціночної діяльності № 187/18 від 02 березня 2018 року, виданого Фондом держмайна України, оцінювачем [PERSON] , який має вищу технічну освіту, кваліфікацію оцінювача (свідоцтво МФ№ 866 від 27 грудня 2003 року) посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ№ 5660-ПК від 20 вересня 2018 року, кваліфікацію судового експерта (свідоцтво № 641 від 12 лютого 2014 року), здійснено огляд та оцінку пошкодженого майна. Стверджує, що оцінка проводилась на підставі: аналізу наданої інформації, візуального обстеження об`єкту оцінки, досвіду та знань оцінювачів суб`єкту оціночної діяльності у сфері оцінки транспорту. Зазначає, що процес оцінки включав в себе: огляд та фотографування об`єкту оцінки; первинна обробка інформації; збір та обробка інформації про ціни продажу аналогічних об`єктів; визначення вартості об`єкта оцінки з використанням загальноприйнятих підходів; узгодження результатів, отриманих в процесі оцінки; підготовка звіту про оцінку. Спеціалістом розраховано, що вартість відновлювального ремонту зазначеного транспортного засобу складає 84\~106 гривень 94 копійки. Відповідно до висновку оцінювача, викладеного у зазначеному звіті № 14052001, матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , в наслідок його пошкодження складає 77565 гривень 97 копійок. Крім того, зазначає, що 29 травня 2020 року, відповідачем з метою визначення різниці між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, замовлено проведення автотоварознавчого дослідження колісного транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] . Так, на підставі звіту № 14052001 від 25 травня 2020 року, суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] (який має вищу технічну освіту, кваліфікацію по напряму 1.3 «Оцінка колісно-транспортних засобів», свідоцтво ФДМУ № 175, що видане 15 лютого 2002 року, посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 7263-ПК від 23 січня 2019 року, що чинне до 23 січня 2021 року, спеціальність інженер-механік мобільного транспорту), складено звіт № 213/06 від 01 червня 2020 року. Відповідно до вказаного звіту вартість придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу на момент проведення цього дослідження становить 24\~321 гривня 22 копійки. Стверджує, що відповідачем у встановленому Законом № 1961 порядку, на підставі звіту № 4052001 від 25 травня 2020 року та звіту № 213/06 від 01 червня 2020 року, було оцінено шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди від 30 квітня 2020 року майну позивачки, як шкоду пов`язану з фізичним знищенням транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] . Разом з цим, відповідач зазначає про те, що він заперечує проти твердження позивачки, що начебто ним було замовлено висновок експертного автотоварознавчого дослідження № 62-D/73/4 від 22 липня 2020 року, складеного ФОП « [PERSON] », щодо проведення автотоварознавчого дослідження транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , пошкодженого внаслідок ДТП від 30 квітня 2020 року. Стверджує, що відповідач не був замовником такого звіту та такий висновок не отримував. Викладений в зазначеному експертному автотоварознавчому дослідженні № 62-D/73/4 від 22 липня 2020 року висновок для розрахунку страхового відшкодування не застосовував у визначенні розміру збитків. Крім того, зазначає, що є помилковим твердження позивачки про те, що огляд пошкодженого транспортного засобу здійснювали лише судовий експерт [PERSON] та представник ПАТ «Аско-Донбас Північний» - оцінювач Білий О.П., оскільки вказане спростовується довідкою ФОП [PERSON] . Вказує, що факт одночасного проведення 14 травня 2020 року огляду транспортного засобу Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , який перебував на охоронюваній території СТО по [ADDRESS] , суб`єктами оціночної діяльності - оцінювачем [PERSON] та експертом Дроздовим Ю.В., підтверджується також копією звіту № 2405/20/20 експерта Дроздова Ю.В., зокрема протоколом огляду зазначеного КТЗ від 14 травня 2020 року. Також зазначає про те, що відповідач заперечує проти позовної вимоги щодо відшкодування позивачу вартості витрат на оплату послуг експерта товарознавця, за Звітом №№ 2405/20/20 від 20 травня 2020 року, оскільки ним у визначеному законодавством порядку було направлено свого представника для огляду транспортного засобу з метою визначення причин настання страхового випадку та розміру завданих збитків, про що складене відповідний звіт, а відтак у позивача не було необхідності самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру завданої шкоди. Стверджує, що10 червня 2020 року ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний», платіжним дорученням № 1546 від 11 червня 2020 року, на рахунок одержувача ФОП [PERSON] , було здійснено виплату грошових коштів у сумі 53244 гривні 75копійок, із зазначенням призначення платежу: «страхове відшкодування на ремонт автомобіля CHERY AMULET, державний реєстраційний номер [NUMBER] , [PERSON] , іпн. [NUMBER] , згідно страхового акту № 1256/20ГО від 10.06.2020 (ЦО Приват), без ПДВ», що самою позивачкою не оспорюється, у зв`язку з чиї її вимоги про стягнення недоплаченого страхового відшкодування, пені, 3% річних від простроченої суми, інфляційних втрат та витрат на послуги експерта автотоварознавця, вважає безпідставними. 15 грудня 2021 року на адресу суду надійшла відповідь представника позивачки адвоката Демарчука М.В. на відзив (а. с. 140-143), в яких він вважає, що заперечення ПАТ «CK АСКО ДС» викладені у відзиві на позовну обґрунтованими та такими, що не спростовують законність позовних вимог позивача. Так, в обґрунтування відповіді на відзив зазначає про те, що експерт Дроздов Ю.В., і оцінювач [PERSON] встановили, що відновлювати автомобіль «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , економічно недоцільно, оскільки вартість відновлювального ремонту транспортного засобу перевищує вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди, а тому згідно до ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів Закон) повинна бути відшкодована різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди. Проте, як вбачається із звіту оцінювача [PERSON] , останній визначив вартість придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , а не вартість транспортного засобу після ДТП. Тобто, відповідачем було порушено положення ст. 30 Закону та невірно розраховано страхове відшкодування, адже не визначено вартість транспортного добу після ДТП. Також вказує на те, що при розрахунку вартості придатних запасних частин оцінювач [PERSON] допустив порушення Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24 листопада 2003 року за № 142/5/2092. Так, зокрема: вартість технічно справних складників визначається на підставі результатів їх діагностування на спеціалізованому для даної моделі КТЗ підприємстві автосервісу, а у разі необхідності дефектування. Однак, автомобіль «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] не перебував на діагностуванні на спеціалізованому підприємстві автосервісу «Chery»; вартість технічно справних складників визначається відповідно до вимог пункту 7.36 та підпунктів 8.5.10-8.5.12 пункту 8.5 цієї Методики з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу та з відніманням вартості робіт з їх монтажу, діагностування, дефектування, витрат, пов`язаних з їх продажем у регіоні (складські, транспортні, торговельні витрати та інше), суми податків, зборів, інших обов`язкових платежів та прибутку, що очікується від реалізації складників на вторинному ринку. Зазначені витрати, окрім вартості робіт з демонтажу, діагностування, дефектування складників, мають бути задані як вихідні дані замовника оцінки або визначені залученими до оцінки фахівцями у галузі економіки. Натомість, вказує на те, що звіт оцінювача [PERSON] № 213/06 від 01 червня 2020 року взагалі не містить відомостей щодо вартості робіт з демонтажу, діагностування, дефектування, витрат, пов`язаних з їх продажем у регіоні (складські, транспортні, торговельні витрати та інше), суми податків, зборів, інших обов`язкових платежів та прибутку, що очікується від реалізації задників на вторинному ринку. Із самого звіту вбачається, що оцінювач вирахував вартість придатних запасних актин лише на підставі їх вартості із застосуванням коефіцієнту фізичного зносу, при цьому, не включав вартість робіт з демонтажу, діагностування, дефектування, витрат, пов`язаних з продажем у регіоні (складські, транспортні, торговельні витрати та інше), суми податків, зборів, інших обов`язкових платежів прибутку, що очікуються від реалізації складників на вторинному ринку. Разом з цим, стверджує, що [PERSON] не був присутнім під час огляду пошкодженого КТЗ, а сам автомобіль не перебував на діагностуванні на спеціалізованому підприємстві автосервісу «Chery», а тому яким чином він визначив, що запасні частини зазначені у його звіті є придатними для використання до цього часу залишається не зрозумілим, про вказане він навіть на зазначає у звіті. Крім того, Методикою, не передбачено, у випадку, якщо відновлювати автомобіль економічно недоцільно, оскільки вартість відновлювального ремонту перевищує його ринкову вартість, то розмір страхового шкодування розраховується шляхом віднімання від розміру матеріальної шкоди вартість придатних запасних частин. Тому вважає даний розрахунок таким, що не ґрунтується на нормах чинного законодавства. Натомість вказує, що висновок експерта Дроздова Ю.В. № 2405/20/20 від 20 травня 2020 року відповідає вимогам ч. 5 ст. 106 ЦПК України та, у ньому зазначено, що висновок підготовлений для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідом неправдивий висновок. На відміну від оцінювача [PERSON] , експерт [PERSON] порахував саме ранкову вартість колісного транспортного засобу автомобіля «Chery Amulet» державний реєстраційний номер [NUMBER] , у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП, що узгоджується із положеннями ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», а не вартість придатних запасних частин. Тому вважає, що заперечення відповідача викладені у відзиві на позовну заяву є необґрунтованими та такими, що не спростовують законність позовних вимог позивачки. Ухвалою суду від 10 березня 2022 року у справі призначено судову транспортно-товарознавчу експертизу (а. с. 164 та на звороті), проведення якої доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз. 12 грудня 2022 року на адресу Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська з Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшли матеріали справи та висновок судової транспортно-товарознавчої експертизи № 1748-22 від 31 жовтня 2022 року (а. с. 180-208). Ухвалою суду від 22 грудня 2022 року у справі відновлено провадження та призначено судове засідання на 10 годину 30 хвилин 06 лютого 2023 року (а. с. 209). 28 лютого 2023 року на адресу Красногвардійського районного суду через підсистему «Електронний суд», представницею відповідача Ігнатюк Н.В., подано заперечення на висновок судової транспортно-товарознавчої експертизи № 1748-22 від 31 жовтня 2022 року (а. с. 226-229). В обґрунтування заперечень зазначає те, що при ознайомлені з висновком експертизи представником відповідача було виявлено те, що судовим експертом Кравченко О.Г. було порівняно дві експертизи, однак чітких відповідей на поставлені судом питання ним не надано. Крім того, звертає увагу суду на те, що огляд транспортного засобу експертом Дроздовим Ю.В. було проведено без представників як позивачки та і відповідача, тому прохає суду взяти до уваги Звіт № 14052001 про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля Chery Amulet, державний реєстраційний номер [NUMBER] в наслідок його пошкодження зроблений оцінювачем [PERSON] , який було складено за присутності представника позивачки та експерта представника відповідача. 03 квітня 2023 року на адресу суду надійшла відповідь представника позивачки адвоката Демарчука М.В., на заперечення відповідача (а. с. 234-236), в яких він вважає, що висновок експерта складений на замовлення учасника справи прирівнюється до висновку експерта, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Відтак, розмір шкоди, заподіяної позивачці в результаті пошкодження її майна, автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , підтверджується висновком експерта Дроздова Ю.В., складеним на замовлення позивачки. Вказує на те, що правильність розрахунку експерта Дроздова Ю.В. повторно було підтверджено судовою експертизою, а тому останній є належним доказом розміру матеріальної шкоди. Натомість вважає, що звіт оцінювача [PERSON] , є неналежним доказом розміру заподіяної шкоди, оскільки останній не оглядав пошкоджений транспортний засіб, а лише переписав протокол огляду його складений іншою особою, а саме [PERSON] , а відтак він не міг досторівно встановити характер і розмір пошкоджень, через що вартість деяких робіт, ним суттєво занижена, що в свою чергу суттєво вплинуло на розрахунок розміру матеріальної шкоди. Крім того, відповідачем не спростовано та не пояснено, чому у відповіді НБУ вартість транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] до ДТП було визначено на підставі висновку експерта Урусова С.В. № 62-D/73/4 від 22.07.2020 року, а до відзиву ними долучено звіт оцінювача [PERSON] . Представник позивачки [PERSON] адвокат Демарчук М.В., в судове засіданні не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі, прохав їх задовольнити (а. с. 245-247). Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду справи повідомлений належним чином (а. с. 234-244), причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали позовної заяви, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням кожен окремо та в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне. Судом встановлено, що постановою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 25 травня 2020 року (у справі № 204/2859/20, [PERSON] визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП (а. с. 16-17). Із вказаної постанови вбачається, що 30 квітня 2020 року о 17 годині 15 хвилин в м. Дніпрі на вул. Макарова, в районі е/о № 381, водій [PERSON] , керуючи транспортним засобом «Volkswagen Touareg», державний реєстраційний номер [NUMBER] , відволікся та здійснив наїзд на транспортний засіб «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , який стояв попереду і в свою чергу продовжив некерований рух та здійснив наїзд на транспортний засіб «БАЗ А079.14…». Цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «Volkswagen Touareg», державний реєстраційний номер [NUMBER] , застрахована страховою компанією «СК «Аско-Донбас Північний» згідно поліса ОСЦПВВНТЗ ЕР/113123607 (а. с. 75). 05 травня 2020 року [PERSON] подано повідомлення про подію, яка має ознаки страхового випадку та заяву про виплату страхового відшкодування (а. с. 13-14 та на звороті) та, запрошення представника страхової компанії на незалежну судову експертизу пошкодженого ТЗ (а. с. 111). 10 червня 2020 року відповідач виплатив позивачці страхове відшкодування у розмірі 53244 гривні 75 копійок (а. с. 59). 20 червня 2020 року [PERSON] звернулася до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг та МТСБУ зі скаргою на дії страхової компанії щодо визначення розміру виплати страхового відшкодування (а. с. 60-62), який надісланий засобами поштового зв`язку з описом вкладення за № 4912900288097 та 4912900288089 (а. с. 63-64). 24 липня 2020 року МТСБУ за вихідним № 4.2-04/1155/сед (а. с. 65) надано відповідь, з якої вбачається, що МТСБУ не є суб`єктом оціночної діяльності, у зв`язку з чим не може здійснювати оцінку майна, у тому числі надавати консультації з оцінки майна чи проводити рецензування звітів про оцінку майна. 26 червня 2020 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг на скаргу позивачки надано відповідь № 1294/12-12 (а. с. 66-67), з якої вбачається, що з 01 липня 2020 року функції, які виконує Нацкомфінпослуг, в тому числі захисту прав споживачів, переходять до Національного банку України, а тому її скарга буде передана для розгляду останньому. 24 липня 2020 року позивачкою до НБУ надіслано запит щодо результатів розгляду її скарги (а. с. 68), яка надіслана засобами поштового зв`язку з описом вкладення за № 4912900295069 (а. с. 69). 14 серпня 2020 року Національним банком Украйни за вихідним № 14-0004/42691 надано відповідь представнику позивачки на її скаргу від 16 липня 2020 року (а. с. 70-71 та на звороті), з якої вбачається, що 14 травня 2020 року на виконання вимог п. 34.2 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховиком була здійснена заявка на проведення автотоварознавчого дослідження до «Центр Судових експертиз та Оцінки». Згідно висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 62-D/73/4 від 22 липня 2020 року, складеного ФОП « [PERSON] »: вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , складає 84106 гривень 94 копійки; а ринкова вартість даного транспортного засобу становить 77565 гривень 97 копійок. Відповідно до звіту № 213/06 від 01 червня 2020 року про оцінку вартості пошкодженого транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , вартість пошкодженого транспортного, складає 24321 гривень 22 копійки. Тому, страховиком було визначено розмір страхового відшкодування виходячи із розрахунку 77656 гривень 95 копійок (ринкова вартість ТЗ) - 24321 гривня 22 копійки (ринкова вартість ТЗ після ДТП), що складає 53244 гривні 75 копійок, які й були сплачені страховиком позивачці. Крім того, зазначає про те, що експертом Методики Національний банк України у відповіді також зауважив про те, що не наділений повноваженнями перевіряти дотримання судовим товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. 16 вересня 2020 року представник позивачки [PERSON] звернувся до відповідача із запитом щодо надання документів на підставі яких оцінено розмір заподіяної шкоди та вимогу щодо сплати страхового відшкодування (а. с. 72-73), який надісланий засобами поштового зв`язку з описом вкладення за № 4912900310718 (а. с. 74), відповіді на який позивачці так і не надано. 20 травня 2020 року судовим експертом Дроздовим Ю.В. за заявою [PERSON] проведено автотоварознавчу експертизу по визначенню вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 2405/20/20 (а. с. 19-56), за яким вартість матеріального збитку, заподіяної власнику КТЗ «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , дорівнює ринковій вартості автомобіля 77596 гривень 72 копійки, оскільки відновлювати це КТЗ економічно недоцільно (а. с. 28). Відповідно до вказаного висновку експерта: вартість відновлювального ремонту КТЗ «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] 83544 гривні 62 копійки, ринкова вартість КТЗ 77596 гривень 72 копійки, ринкова вартість КТЗ, у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП, складає 17149 гривень 80 копійок (а. с. 28-29). Вартість експертних послуг 2100 гривень (а. с. 58). Згідно з рахунком № 27 від 21 травня 2020 року ФОП [PERSON] на замовлення [PERSON] , який є представником за дорученням [PERSON] , ремонтно-фарбувальні роботи з відновлення/ремонту «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , становлять 90228 гривень (а. с. 18). З відповіді ФОП [PERSON] від 27 серпня 2021 року на запит адвоката Демарчука М.В. від 03 серпня 2021 року (а. с. 78) вбачається, що в період часу з 12 години по 13 годину 14 травня 2021 року автомобіль «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , перебував на охоронюваній території СТО по вул. Білостоцького, 93 у м. Дніпрі, де в присутності представника потерпілого було здійснено його огляд судовим експертом Дроздовим Ю.В. та, від страхової компанії ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» Білим О. За заявою ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний», що надійшла 14 травня 2020 року до ПП «Центр Судових Експертиз та Оцінки», оцінювачем [PERSON] , за договором № 14052001 складено звіт № 14052001 «Про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] внаслідок його пошкодження (а. с. 112-126), з якого вбачається, що: ринкова вартість автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , на момент пошкодження становить 77565 гривень 97 копійок, при цьому коефіцієнт фізичного зносу складає 0,7; вартість відновлювального ремонту автомобіля з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу КТЗ складає 55557 гривень 44 копійки; втрата товарної вартості не вираховується на підставі па. 8.6.2Методики; матеріальний збиток дорівнює ринковій вартості КТЗ та становить 77565 гривень 97 копійок. 29 травня 2020 року ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний», звернулося до ФОП [PERSON] з направленням про проведення автотоварознавчого дослідження колісного транспортного засобу, на підставі чого останнім 01 червня 2020 року складено звіт № 213/06 за фактом вартості придатних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] (а. с. 128-129). Так, у вказаному звіті оцінювачем [PERSON] зроблено висновок про те, що вартість придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу на момент проведення цього дослідження становить 24321 гривню 22 копійки. 10 червня 2020 року ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» складено страхових акт № 1256/20 ГО (а. с. 134 та на звороті), за яким на підставі висновку експертного автотоварознавчого дослідження, прийнято рішення про виплату позивачці страхового відшкодування у розмірі 53244 гривні 75 копійок. Відповідно до акту прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) ФОП [PERSON] № 22 від 17 липня 2020 року (а. с. 146 та на звороті), вартість відновлювальних робіт автомобіля «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] становить 65125 гривень 94 копійки. Згідно з висновком за результатами проведеної судової транспортно-товарознавчої експертизи ДНДІСЕ № 1748-22 від 31 жовтня 2022 року: 1) ринкова вартість автомобіля Chery Amulet, реєстраційний номер [NUMBER] , в пошкодженому стані, після дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30 квітня 2020 року, за вихідними даними "Висновку експерта Дроздова Ю.В. №: 2405/20/20 від 20.052020 (а. с. 19 - 57), за цінами які діяли на час пошкодження складала сімнадцять тисяч сто сорок дев`ять гривен 88 копійок; 2) вартість відновлюваного ремонту автомобіля Chery Amulet, реєстраційний номер [NUMBER] пошкодженого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30 квітня 2020 року, з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу за вихідними даними "Висновку експерта Дроздова Ю.В. № 2405/20/20 від 20.05.2020 (а. с. 19-57), за цінами, які діяли на час пошкодження складала шістдесят тисяч чотириста сорок шість гривен 92 копійки; 3) вартість відновлюваного ремонту автомобіля Chery Amulet, реєстраційний номер [NUMBER] пошкодженого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30 квітня 2020 року без урахування коефіцієнту фізичного зносу за вихідними даними "Висновку експерта Дроздова Ю.В. № 2405/20/20 від 20.05.2020 (а. с. 19-57), за цінами, які діяли на час пошкодження складала вісімдесят три тисячі п`ятсот сорок чотири гривні 62 копійки; 4) ринкова вартість автомобіля Chery Amulet, реєстраційний номер [NUMBER] . в пошкодженому стані, після дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30 квітня 2020 року, за вихідними даними "Звіту № 140520001 від 25.05.2020" оцінювача [PERSON] (а. с. 112- 133), за цінами які діяли на час пошкодження складала двадцять дві тисячі сорок гривен 67 копійок; 5) Вартість відновлюваного ремонту автомобіля Chery Amulet, реєстраційний номер [NUMBER] пошкодженого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30 квітня 2020 року, з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу за вихідними даними "Звіту №№ 140520001 від 25.05.2020" оцінювача [PERSON] (а.с. 112- 133), за цінами, які діяли на час пошкодження складала п`ятдесят п`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят шість гривен 13 копійок; 6) вартість відновлюваного ремонту автомобіля Chery Amulet, реєстраційний номер [NUMBER] пошкодженого внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 30 квітня 2020 року без урахування коефіцієнту фізичної зносу, за вихідними даними "Звіту № 140520001 від 25.05.2020" оцінювача [PERSON] (а.с. 112- 33), за цінами, які діяли на час пошкодження складала вісімдесят три тисячі шістсот вісімдесят одна гривня 99 копійок. Вказаний висновок експерта суд не приймає до уваги, оскільки на поставлені судом в ухвалі суду від10 березня 2022 року питання експертом не надано однозначної відповіді, а лише надані вірогідні відповіді за умови додержання певних умов. Відповідно до вимог ст. 4 ЦПК України,\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно з вимогами ст. ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес в один із способів, визначених ч. 1 ст. 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом. Приписами ст. 13\~ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Вимогами ст. 77\~ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Нормою ст. 81\~ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Приписами ч. 1 ст. 1166 ЦК України визначено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з вимогами ч. ч 1, 2 ст. 1187 ЦК України, джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 1188 ЦК України, шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно з\~вимогами ст. 979 ЦК України,\~за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату). Нормою ч. 3 ст. 988 ЦК України визначено, що страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором. Приписами ч. 1 ст. 990 ЦК України\~визначено, що страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката). Згідно з вимогами ст. 1194 ЦК України, особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Правовідносини у сфері обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів регулює Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Пунктами 1.4, 1.7 ст. 1 цього Закону визначено, що особами, відповідальність яких вважається застрахованою, є страхувальник та інші особи, які правомірно володіють забезпеченим транспортним засобом, тобто таким, який зазначається у чинному договорі обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності, за умови його експлуатації особами, відповідальність яких застрахована. Відповідно до\~вимог ст. 3 Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів», обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності здійснюється з метою забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров`ю та/або майну потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди та захисту майнових інтересів страхувальників. Згідно з вимогами ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого. Приписами п. 22.1 ст. 22 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено, що у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок ДТП життю, здоров`ю, майну третьої особи. Відшкодування шкоди власником транспортного засобу або винуватцем ДТП, відповідальність яких застрахована за договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, можливе лише за умови, якщо у страховика не виникло обов`язку з відшкодування шкоди, або розмір шкоди перевищує ліміт відповідальності страховика, а також у разі, коли страховик має право регресу до особи, яка застрахувала свою відповідальність. Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 755/7666/19. Статтями 28, 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачено, що шкода, заподіяна в результаті ДТП майну потерпілого - це шкода, пов`язана: з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу; з пошкодженням чи фізичним знищенням доріг, дорожніх споруд, технічних засобів регулювання руху; з пошкодженням чи фізичним знищенням майна потерпілого; з проведенням робіт, які необхідні для врятування потерпілих у результаті ДТП; з пошкодженням транспортного засобу, використаного для доставки потерпілого до відповідного закладу охорони здоров`я, чи забрудненням салону цього транспортного засобу; з евакуацією транспортних засобів з місця ДТП. При цьому у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок ДТП, з евакуацією транспортного засобу з місця ДТП до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент ДТП, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. У п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено те, що, якщо для відновлення попереднього стану речі, що мала певну зношеність (наприклад, автомобіля), були використані нові вузли, деталі, комплектуючі частини іншої модифікації, що випускаються взамін знятих з виробництва однорідних виробів, особа, відповідальна за шкоду, не вправі вимагати врахування зношеності майна або меншої вартості пошкоджених частин попередньої модифікації. Зношеність пошкодженого майна враховується у випадках стягнення на користь потерпілого його вартості (при відшкодуванні збитків). Приписами ст. 1194 ЦК України визначено, що особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). У своїй постанові від 04 грудня 2019 року у справі № 359/2309/17 Верховний Суд вказав на те, що майнова шкода повинна бути відшкодована особою, яка завдала шкоду та застрахувала свою цивільно-правову відповідальність, лише у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком. Судом встановлено, що постановою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 25 травня 2020 року, що ухвалена у справі № 204/2859/20, [PERSON] визнано винною у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Крім того, вказаною постановою суду встановлено факт дорожньо-транспортної пригоди, який сторонами у справі не оспорюються, а тому окремому встановленню та доказуванню не підлягає. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. У постанові Верховного Суду України від 02 грудня 2015 року у справі № 6-691цс15 зроблено висновок про те, що правильним є стягнення із винного водія різниці між фактичною вартістю ремонту з урахуванням заміни зношених деталей на нові (без урахування коефіцієнта фізичного зносу) та страховим відшкодуванням, виплаченим страховиком у розмірі вартості відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля з урахуванням зносу деталей, що підлягають заміні, оскільки в цьому випадку у страховика не виник обов`язок з відшкодування такої різниці незважаючи на те, що вказані збитки є меншими від страхового відшкодування (страхової виплати). Якщо потерпілий звернувся до страховика й одержав страхове відшкодування, але його недостатньо для повного відшкодування шкоди, деліктне зобов`язання зберігається до виконання особою, яка завдала шкоди, свого обов`язку згідно зі статтею 1194 ЦК України, відшкодування потерпілому різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою (страховим відшкодуванням), яка ним одержана від страховика. Такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 14 лютого 2018 року у справі № 754/1114/15-ц (провадження № 61-1156св 18), від 13 червня 2019 року у справі № 587/1080/16-ц (провадження № 61-20762св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 370/2787/18 (провадження № 61-11244св19), від 30 жовтня 2019 року у справі № 753/4696/16-ц (провадження № 61-30908св18), від 21 лютого 2020 року у справі № 755/5374/18 (провадження № 61-14827св19) та від 22 квітня 2020 року у справі № 756/2632/17 (провадження № 61-12032св19), підстав відступати від яких суд не вбачає. Відповідно до\~вимог п.\~8.2\~розділу VIII Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, що затверджена наказом Міністерства юстиції України № 142/5/2092 від 24 листопада 2003 року, якщо вартість відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, то вартість матеріального збитку завданого власнику КТЗ визначається такою, що дорівнює ринковій вартості КТЗ на момент пошкодження. Якщо транспортний засіб вважається фізично знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після ДТП, а також витрати на евакуацію ТЗ з місця ДТП. Для повного відшкодування завданої шкоди і страховиком, і винним водієм судам необхідно встановити ринкову вартість автомобіля до ДТП та вартість деталей, вузлів та агрегатів фізично знищеного ТЗ після ДТП. Такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 1 серпня 2018 року у справі № 363/2222/16-ц. Якщо пошкоджений транспортний засіб не може бути відновлено або вартість його відновлювального ремонту з урахуванням зношеності та втрати товарної вартості перевищує його ринкову вартість на момент пошкодження, розмір шкоди визначається за ринковою вартістю транспортного засобу на момент пошкодження. У разі якщо власник транспортного засобу не згоден із визнанням транспортного засобу фізично знищеним, йому відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після ДТП, а також витрати з евакуації транспортного засобу з місця цієї пригоди. Якщо ж транспортний засіб визнано фізично знищеним, відшкодування шкоди виплачується у розмірі, який відповідає вартості транспортного засобу до ДТП та витратам з евакуації транспортного засобу з місця ДТП. Такі правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 14 березня 2018 року у справі № 337/5881/14-ц (провадження № 61-1586св18), від 15 березня 2018 року у справі № 564/2464/14-ц (провадження № 61-5059св18), від 4 квітня 2018 року у справі № 758/8578/15-ц (провадження № 61-8962св18), від 18 квітня 2018 року у справі № 361/3094/15-ц (провадження № 61-700св18), від 13 червня 2018 року у справі № 444/577/16-ц (провадження № 61-6285св18), від 31 жовтня 2018 року у справі № 343/2372/15-ц (провадження № 61-8947св18), від 12 грудня 2018 року у справі № 466/7010/16 (провадження № 61-7447 св18), від 18 грудня 2018 року у справі № 524/561/16-ц (провадження № 61-21355св18), від 30 січня 2019 року у справі № 753/21303/16-ц (провадження № 61-31609св18). Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, а сторонами не оспорено, що вартість відновлювального ремонту транспортного засобу «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , перевищує ринкову вартість автомобіля на момент пошкодження. Так, на підтвердження вказаного сторонами надано: позивачкою висновок автотоварознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку заподіяного власнику КТЗ № 2405/20/20 від 20 травня 2020 року (судового експерта автотоварознавця Дроздова Ю.В.), та відповідачем звіт про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] , в наслідок його пошкодження № 14052001 від 25 травня 2020 року (оцінювача [PERSON] ) та звіт дослідження КТС за фактом вартості придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] № 213/06 від 01 червня 2020 року (оцінювача [PERSON] ). Приписами ч. 1 ст. 106 ЦПК України визначено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Отже, експерти повинні бути обізнані про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Такий висновок, узгоджується з позиціями, викладеними у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі\~№ 522/1029/18\~(провадження № 14-270цс19). З огляду на викладене, суд не приймає до уваги звіт про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] , внаслідок його пошкодження № 14052001 від 25 травня 2020 року (оцінювача [PERSON] ) та звіт дослідження КТС за фактом вартості придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] № 213/06 від 01 червня 2020 року (оцінювача [PERSON] ), оскільки оцінювачі [PERSON] та [PERSON] не повідомлені про кримінальну відповідальність. Натомість висновок експерта Дроздова Ю.В. про визначення вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 2405/20/20 від 20 травня 2020 року, суд вважає належним доказом у справі, оскільки експерт Дроздов Ю.В. повідомлений про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України (а. с. 19). Разом з цим, суд зазначає про те, що приписами ст. 110 ЦПК України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. У постанові Верховного Суду від 05 лютого 2020 року у справі\~№ 461/3675/17\~зазначено, що відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Згідно з вимогами ст.\~3\~Закону України\~«Про оцінку\~майна,\~майнових прав\~та професійну\~оціночну діяльність\~в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9\~цього Закону і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Приписами ст. 5 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що суб`єктом оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Відповідно до відомостей Державного реєстру «Суб`єкти оціночної діяльності» (http://www.spfu.gov.ua/ua/list/spf-estimate-registers-subjects.html), ПП «Центр Судових Експертиз та Оцінки» (оцінювач [PERSON] ) та ФОП [PERSON] не зареєстровані, як суб`єкти оціночної діяльності. 10 вересня 2003 року постановою Кабінету Міністрів України № 1440 затверджено Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах. Пунктами 50-55 вказаного Національного стандарту № 1, зокрема, визначені загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна. 28 жовтня 2004 року постановою Кабінету Міністрів України № 1442 затверджено Національний стандарт № 2 «Оцінка нерухомого майна», який є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу. Приписами ч.\~6\~ст.\~9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення. Таким чином, оцінка нерухомого майна має здійснюватися відповідно до Національного стандарту № 2 та з урахуванням Національного стандарту № 1, яким визначено загальні засади. Так, згідно з пунктом 50 Національного стандарту № 1 проведенню незалежної оцінки майна (незважаючи на вибір оцінювачем методичного підходу його оцінки) передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки. Відповідно до вимог п. 51 Національного стандарту № 1, незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Разом із цим, вимогами п. 56 Національного стандарту № 1 визначено, що звіт про оцінку майна, у тому числі, має містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість, а також додатки з копіями всіх вихідних даних, а також у разі потреби - інші інформаційні джерела, які роз`яснюють і підтверджують припущення та розрахунки. Отже, виходячи з наведених норм, не зважаючи на вибір експертом методичного підходу оцінки майна (дохідний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної експертизи майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. Такі правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 19 грудня 2019 року у справі № 211/2171/15, від 01 жовтня 2020 року у справі № 2-2394/10, від 15 жовтня 2020 року у справі № 917/628/17, від 07 квітня 2021 року у справі № 753/3055/18. У свою чергу, у звіті ПП «Центр Судових Експертиз та Оцінки» № 14052001 від 25 травня 2020 року про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] , внаслідок його пошкодження, що складений оцінювачем [PERSON] , зазначено, що оцінка технічного стану об`єктів оцінки в цілому виконана на основі візуального та інженерно технічного обстеження окремих вузлів і агрегатів КТЗ на підтвердження чого долучено протокол огляду транспортного засобу від 14 травня 2020 року (а. с. 117 та на звороті), в якому з-поміж іншого, зазначено про те, що огляд здійснено у присутності представника позивачки [PERSON] та судового експерта Дроздова Ю.В., які від його підпису відмовилися. Однак, суд зазначає про те, що вказане спростовується матеріалами справи. Так, з відповіді ФОП [PERSON] від 27 серпня 2021 року на запит адвоката Демарчука М.В. від 03 серпня 2021 року (а. с. 78) вбачається, що в період часу з 12 години по 13 годину 14 травня 2021 року автомобіль «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , перебував на охоронюваній території СТО по вул. Білостоцького, 93 у м. Дніпрі, де в присутності представника потерпілого було здійснено його огляд судовим експертом Дроздовим Ю.В. та, від страхової компанії ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» Білим О. При цьому, в протоколі огляду колісного транспортного засобу судового експерта Дроздова Ю.В. від 14 травня 2020 року (а. с. 30-35), з-поміж іншого зазначено, що вказаний огляд проведено за участі представника власниці КТЗ [PERSON] , а не Губи А. Крім того, суд зазначає про те, що у звіті ПП «Центр Судових Експертиз та Оцінки» № 14052001 від 25 травня 2020 року про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] , з-поміж іншого зазначено, що оцінка технічного стану об`єктів оцінки, виконана на основі інженерно технічного обстеження окремих вузлів і агрегатів КТЗ, однак жодних актів огляду пошкодженого КТЗ на сервісному центі до вказаного звіту не надано, що ставить під сумнів його достовірність. Натомість,\~у вказаному\~звіті зазначено,\~що думка\~оцінювача щодо\~ринкової вартості\~об`єкта дійсна\~тільки на\~дату оцінки\~(тобто\~25\~травня 2020\~року),\~а висновок\~оцінювача має\~силу тільки\~при використанні\~в повному\~обсязі і\~тільки з\~метою,\~вказаною у\~даному звіті.\~Також зазначено,\~що оцінювач\~не несе\~відповідальність за\~стан складових\~чи агрегатів,\~що неможливо\~досліджувати в\~ході звичайного\~інспектування (чи\~зовнішнього візуального\~огляду)\~(а.\~с.\~114). У свою чергу, у звіті дослідження КТС за фактом вартості придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] № 213/06 від 01 червня 2020 року (оцінювача [PERSON] ) зазначено, що оцінку майна проведено на підставі наданих оцінювачу матеріалів звіту № 14052001 від 25 травня 2020 року та фотоматеріалів СК «Аско-Донбас Північний» (а. с. 128), тобто без особистого огляду об`єкта дослідження, що є порушенням п. 56 Національних стандартів № 1 та п п.1, 6 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Оскільки, сам по собі звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором, а тому він не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2018 року у справі № 914/881/17. З огляду на викладене, суд критично ставиться до висновків оцінювачів, викладених у: звіті про матеріальний збиток, завданий власнику автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] , в наслідок його пошкодження № 14052001 від 25 травня 2020 року (оцінювача [PERSON] ) та звіті про дослідження КТС за фактом вартості придатних запасних частин (складових) автомобіля «Chery Amulet», реєстраційний номер [NUMBER] № 213/06 від 01 червня 2020 року (оцінювача [PERSON] ), та не бере їх до уваги, оскільки вони складені з порушенням п. 56 Національних стандартів № 1 та п п.1, 6 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Відповідно до висновку експерта Дроздова Ю.В. про визначення вартості матеріального збитку заподіяного власнику колісного транспортного засобу № 2405/20/20 від 20 травня 2020 року (а. с. 19-56): вартість матеріального збитку, заподіяної власнику КТЗ «Chery Amulet», державний реєстраційний номер [NUMBER] , дорівнює ринковій вартості автомобіля 77596 гривень 72 копійки, оскільки відновлювати це КТЗ економічно недоцільно; вартість відновлювального ремонту 83544 гривні 62 копійки; ринкова вартість КТЗ 77596 гривень 72 копійки; ринкова вартість КТЗ, у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП 17149 гривень 80 копійок (а. с. 28-29). Згідно з вимогами ч. 1\~ст. 13 ЦПК України,\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних с у передбачених цим Кодексом випадках. Розмір завданого\~майнового збитку\~позивачем розраховано\~відповідно до\~вимог ч.\~2\~ст.\~30\~Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», шляхом визначення різниці між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди. Таким чином розмір майнового збитку становить 60446 гривень 92 копійки, виходячи із розрахунку 77596 гривень 72 копійки - 17149 гривень 80 копійок. Оскільки цивільно-правова відповідальність [PERSON] , застрахована у ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» на суму 100000 гривень, а страхове відшкодування виплачено позивачу у розмірі 53244 гривні 75 копійок, то з відповідача ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» на користь позивачки підлягає стягненню недоплачена сума страхового відшкодування у розмірі 7202 гривні 17 копійок, виходячи із розрахунку 60446\~гривень 92\~копійки - 53244 гривні 75 копійок. З огляду на викладене, суд доходить висновку про те, що позовні вимоги позивачки в частині стягнення недоплаченого страхового відшкодування слід задовольнити, стягнувши на її користь з ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» недоплачене страхове відшкодування в розмірі 7202 гривні 17 копійок (сума виплачено страхового відшкодованого). Позивачка зверталася до ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» із заявою про отримання страхового відшкодування, та після прийняття останнім рішення про виплату йому страхового відшкодування у розмірі 53244 гривні 75 копійок, повторно із заявою про доплату суми страхового відшкодування, яку відповідач залишив без задоволення. Станом на дату звернення з вказаним позовом до суду, ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» вищевказана сума доплати страхового відшкодування позивачці не виплачена. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 % річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Верховний Суд у своїй постанові від 19 червня 2019 року у справі № 2-438/12 зробив висновок про те, що правовідношення, в якому замовник зобов`язаний оплатити надану послугу в грошах, а виконавець має право вимагати від замовника оплати, тобто в якому передбачається передача грошей як предмета договору, є грошовим зобов`язанням. Саме до таких грошових зобов`язань належить укладений договір про надання послуг, оскільки він установлює ціну договору - страхову суму. При цьому потерпілий не є стороною договору страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, але наділяється правами за цим договором: на його або третьої особи користь страховик зобов`язаний здійснити страхове відшкодування. З огляду на викладене правовідносини, які склалися між сторонами у справі на підставі договору добровільного страхування наземного транспорту, є грошовим зобов`язанням. Вказав на те, що, зважаючи на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України. Оскільки зобов`язання ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» є грошовим, то в разі прострочення його виконання настає відповідальність, передбачена ч. 2 ст. 625 ЦК України. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про страхування», страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом. Верховний Суду у своїй постанові від 05 липня 2019 року у справі № 905/600/18 вказав на те, що враховуючи положення ч. 2 ст. 625 ЦК України, нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Вимагати сплати суми боргу з врахуванням індексу інфляції, а також 3% річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу. Згідно з вимогами п. 36.2 ст.\~36\~З Закону України «Про загальнообов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний: у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати) та виплатити його ; у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених статтями 32 та/або 37 цього Закону, - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати). З огляду\~на викладене,\~з урахуванням\~того,\~що дорожньо-транспортна\~пригода,\~яка сталася\~30\~квітня 2020\~року,\~є страховим\~випадком,\~скоєна з\~вини [PERSON] ,\~що встановлено\~постановою Красногвардійського\~районного суду\~м Дніпропетровська\~від 25\~травня 2020\~року,\~дії якого\~спричинили цивільно-правові\~наслідки у\~вигляді заподіяння\~шкоди майну\~позивачці,\~цивільно-страхова\~відповідальність якого\~застрахована у\~відповідача,\~тому завдану\~шкоду потерпілому\~у межах\~страхового відшкодування\~відшкодовує саме\~відповідач, яким 10 червня 2020 року прийнято рішення про виплату позивачці страхового відшкодування у розмірі 53244 гривні 75 копійок, а заяву про здійснення доплати за пошкоджене майно залишено без розгляду, суд доходить висновку про те, що з ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» на користь позивачки підлягає стягнення невиплачена сума страхового відшкодування (регламентної виплати) у розмірі 7202 гривні 17 копійок, разом зі стягненням (за період з 08 серпня 2020 року по 01 липня 2021 року) пені в розмірі 827 гривень 55 копійок, інфляційних втрат 557 гривень 33 копійки та 3% річних 194 гривні. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги доведені належними, допустимими та достатніми доказами, через що підлягають задоволенню у повному обсязі. Частиною 1 статті 133\~ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Приписами ч. ч. 6, 7 ст.\~139\~ЦПК України визначено, що розмір витрат, зокрема, на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, встановлюються судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірними зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Нормами ч. 5 ст. 139 ЦПК України визначено, що у випадках,\~коли сума\~витрат на\~оплату послуг\~експерта,\~спеціаліста,\~перекладача,\~або витрат\~особи,\~яка надала\~доказ на\~вимогу суду,\~повністю не\~була сплачена\~учасниками справи\~попередньо або\~в порядку\~забезпечення судових\~витрат,\~суд стягує\~ці суми\~на користь\~спеціаліста,\~перекладача,\~експерта чи\~експертної установи\~зі сторони,\~визначеної судом\~відповідно до\~правил про\~розподіл судових\~витрат,\~встановлених цим\~Кодексом.\~Суд має\~право накласти\~арешт на\~грошові кошти\~чи майно\~такої сторони\~в межах\~сум,\~присуджених до\~стягнення,\~в порядку,\~встановленому цим\~Кодексом для\~забезпечення позову Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, інші судові витрати, пов`язані із розглядом справи, покладаються на відповідача. Як вбачається з матеріалів справи, позивачкою у судового експерта Дроздова Ю.В. було замовлено висновок експерта № 2405/20/20 (автотоварознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку заподіяного власнику КТЗ), вартість якого складає 2100 гривень, та яка нею сплачена, підтвердженням чого є квитанція про оплату наданих експертних послуг від 20 травня 2020 року (а. с. 58). Крім того, позивачкою сплачено 8494 гривні 65 копійок (а. с. 174) за проведення транспортної-товарознавчої експертизи, призначеної ухвалою суду від 10 березня 2022 року (а. с. 174). Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що позов [PERSON] до ПАТ «СК «Аско-Донбас Північний» із вимогою стягнення відшкодування матеріальної шкоди, пені, трьох відсотків річних та інфляційних витрат задоволено, факт понесення витрат на оплату експертних послуг у заявленому розмірі позивачкою доведено, а не співмірність цих витрат відповідачем не спростовано, суд доходить висновку, що ці вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Тому з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню сума понесених позивачкою витрат на оплату експертних послуг у розмірі 10594 гривні 65 копійок, виходячи із розрахунку (2100+8494 гривні 65 копійок). З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги доведені належними, допустимими та достатніми доказами, через що підлягають задоволенню у повному обсязі. За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, матиме найбільший ефект. Таким чином, метою ефективного способу захисту є забезпечення поновлення порушеного права, адекватність наявним обставинам. У справі «East/WestAllianceLimited» проти України» (№ 19336/04) Європейський суд з прав людини вказує, що дія статті 13 вимагає надання національного засобу юридичного захисту у спосіб, який забезпечує вирішення по суті поданої за Конвенцією «небезпідставної скарги» та відповідне відшкодування, хоча договірним державам надається певна свобода дій щодо вибору способу, в який вони виконуватимуть свої конвенційні зобов`язання за цим положенням. Межі обов`язків за статтею 13 різняться залежно від характеру скарги заявника відповідно до Конвенції. Не зважаючи на це, засоби юридичного захисту, які вимагаються за статтею 13 Конвенції, повинні бути ефективними як у теорії, так і на практиці (Kudla v. Polandа, № 30210/96). ЄСПЛ, ухвалюючи рішення у справі «Буланов та Купчик проти України» від 09 грудня 2010 року, яке набуло статусу остаточного 09 березня 2011 року, вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Суду включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутій проти Хорватії» (Kutit v Croatia), № 48778/99, пункт 25, ЕCHR 2002-II). Крім того, Європейський суд з прав людини в своїй практиці, у рішеннях від 13 травня 1980 року в справі «Артіко проти Італії» (пункт 35), від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 32) зазначає, що Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або примарних прав, а прав практичних та ефективних. Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «RuizTorija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи. Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити про те, що стаття 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. Отже, при ухваленні рішення по суті, суд повинен вживати всіх заходів задля того, щоб судове рішення було не лише законним, але й справедливим. Європейський суд з прав людини вказав у своєму рішенні «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року вказав на те, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір, у разі задоволення позову, покладається на відповідача. При зверненні до суду з вказаною позовною заявою позивачкою було сплачено судовий збір у розмірі 908 гривень, через що з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 908 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved