Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-17 00:00:00

28 листопада 2022 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача Кредитної спілки\~«Експрес кредит\~юніон» про\~стягнення грошових\~коштів та\~моральної шкоди.\~Обґрунтовуючи позовні\~вимоги,\~позивач вказує,\~що 04 червня 2021 року між нею та Кредитною спілко «Експрес кредит юніон» укладено договір № 229/06-21/ГО про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, відповідно до пунктів 1.1, 1.2, 1.3 якого член кредитної спілки вносить строковий внесок (вклад) на депозитний рахунок у розмірі 4\~000,00 грн з можливістю поповнення на строк до 04 червня 2023 року зі сплатою 14 % річних. Факт укладення, прийняття відповідачем грошових коштів, їх розмір підтверджується оригіналом договору та первинними касовими документами - квитанціями на суму 50 000 грн. З 24 лютого 2022 року Кредитна спілка «Експрес кредит юніон» в односторонньому порядку припинила виконання умов договору, 05 лютого 2022 року було востаннє виплачено позивачу проценти на вклад за січень місяць. Заборгованість по відсотках на дату подання позову становить 4 445,43 грн. На звернення позивача відповідач телефоном повідомив, що спілка призупинила свою роботу у зв`язку із введенням воєнного стану до вересня 2022 року, тимчасово закрито офіс в місті Івано-Франківську за його зареєстрованим місцезнаходженням. З 01 вересня 2022 року відповідач відключив відомі позивачу телефонні номери. Про подальшу співпрацю між сторонами інформацію відповідач не надає. Як стало відомо з відповіді Національного банку України від 05 жовтня 2022 року, Кредитна спілка «Експрес кредит юніон» не повідомляла Національний банк України про тимчасове зупинення діяльності. При цьому 31 березня 2022 року ухвалено рішення про виключення Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» з Державного реєстру фінансових установ та анулювання свідоцтва про реєстрацію фінансової установи у зв`язку з відсутністю чинних ліцензій. Пунктом 8.4.4 договору визначено, що дія цього договору припиняється достроково через місяць, від дня повідомлення про настання форс-мажорних обставин, якщо ці обставини продовжують існувати. 28 лютого 2022 року за вих. № 2024/02.0-7.1 Торгово-промислова палата України повідомила про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення. У зв`язку з зазначеним 20 жовтня 2022 року позивач направила повідомлення про припинення договору у зв`язку з форс-мажорними обставинами та про повернення суми вкладу з усіма нарахованими процентами до дати повернення вкладу. Поштовий конверт із вказаною вимогою повернувся позивачу з відміткою відділення поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання». Станом на дату подання позову вклад позивачу не повернуто, у тому числі не сплачено проценти по вкладу. Позивач зазначає, що внаслідок невиконання відповідачем взятих зобов`язань її було позбавлено матеріальних ресурсів та завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у розмірі 5000,00 грн. За таких обставин позивач просить стягнути з Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» на користь [PERSON] кошти за договором вкладу у розмірі 54 445,43 грн, що складається з суми внеску у розмірі 50\~000,00 грн, суми нарахованих відсотків у розмірі 4\~445,43 грн та моральну шкоду у розмірі 5000,00 грн. Ухвалою суду від 01 грудня 2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за даним позовом, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою суду від 28 лютого 2023 року відмовлено у задоволенні клопотання Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» про закриття провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» про стягнення грошових коштів та моральної шкоди на підставі пункту 1 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України. Позивач у судове засідання не з`явилася, проте до суду подала заяву, в якій позовні вимоги підтримує, просить розглядати справу за її відсутності, проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує. Представник відповідача у жодне судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Від представника відповідача не надходив відзив на позов, не надходило в установлений судом строк заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Оскільки представник відповідача був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового розгляду, проте не з`явився в судове засідання без поважних причин та не повідомив про причини свої неявки в судове засідання, відзиву не подав, а позивач не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на підставі статей 280-282 Цивільного процесуального кодексу України ухвалив про заочний розгляд справи, про що 18 квітня 2023 року прийнята відповідна ухвала.\~ Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. 04 червня 2021 року між Кредитною спілкою «Експрес кредит юніон», Спілкою, та [PERSON] , Членом кредитної спідки, укладено договір № 229/06-21/ГО про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, за умовами якого Член кредитної спідки вносить строковий внесок до Спілки в сумі 4000,00 грн, а Спілка приймає Вклад на строк, вказаний у п. 1.2 договору, та зобов`язується на умовах і в порядку, передбачених договором, повернути Члену кредитної спідки вклад та виплачувати проценти за ставкою, передбаченою пунктом 1.3 договору. Строк вкладу становить 24 місяці у зв`язку із чим договір діє до 04 червня 2023 року. Дата внесення вкладу 04 червня 2021 року. Датою повернення вкладу - є наступний день, після закінчення строку дії договору. Планована дата повернення вкладу - 05 червня 2023 року. Процентна ставка за вкладом встановлюється у розмірі 14% річних, з виплатою процентів щомісячно 05 числа на вимогу Члена кредитної спідки. Сума вкладу на суму нарахованих, але невиплачених процентів не збільшується (а.с. 5-6). Позивачкою внесені кошти на рахунок Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» 04 червня 2021 року у розмірі 4000,00 грн, 18 червня 2021 року у розмірі 7000,00 грн, 29 червня 2021 року у розмірі 8000,00 грн, 02 серпня 2021 року у розмірі 1468,40 грн, 03 серпня 2021 року у розмірі 4000,00 грн, 22 листопада 2021 року у розмірі 15000,00 грн, 09 лютого 2022 року у розмірі 9531,60 грн, усього у загальному розмірі 50000,00 грн (а.с.7-8). Як вбачається з відповіді Національного банку України від 05 жовтня 2022 року, що надана на адвокатський запит, Кредитна спілка «Експрес кредит юніон» не повідомляла Національний банк України про тимчасове зупинення діяльності (а.с.14). [PERSON] складений розрахунок відсотків за договором 143/03-21/ГО, несплачених Кредитною спілкою «Експрес кредит юніон», згідно якого за період з 05 лютого 2022 року по 24 листопада 2022 року розмір несплачених відсотків складає 4445,23 грн (а.с.15). 20 жовтня 2022 року позивач зверталася з вимогою до відповідача про повернення вкладу та відсотків на її рахунок (а.с. 16, 17, 19). 28 лютого 2022 року за вих. № 2024/02.0-7.1 Торгово-промислова палата України повідомила про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення (а.с. 18). У відповідності\~зі статтею\~15\~Цивільного кодексу\~України,\~кожна особа\~має право\~на захист\~свого цивільного\~права у\~разі його\~порушення,\~невизнання або\~оспорювання.\~ Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно частини першої-другої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Частини перша-друга статті 509 Цивільного кодексу України визначають, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків,зокрема,є договори та інші правочини (пункт 1 частини другої статті 11 Цивільного кодексу України). Відповідно до частини першої статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Стаття 629 Цивільного кодексу України визначає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Частина перша статті 627 Цивільного кодексу України передбачає, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно зі статтею 638 Цивільного кодексу України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору, до яких закон відносить умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно частини першої статті 23 Закону України «Про кредитні спілки», внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами (абзац 3 частини другої статті 23 Закону України «Про кредитні спілки»). Відповідно до частини сьомої статті 10 Закону України «Про кредиті спілки», у разі припинення членства фізичної особи у кредитній спілці вступний внесок їй не повертається. Повернення обов`язкового пайового та інших внесків, крім вступного внеску, провадиться в порядку, передбаченому статутом кредитної спілки, але не пізніше ніж через один місяць після прийняття загальними зборами або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Повернення вкладів провадиться за взаємною згодою сторін або не пізніше строку, передбаченого відповідним договором. За своєю правовою природою договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок має багато спільного з договором банківського вкладу, відтак допустимим є застосування аналогії закону щодо прогалин правового регулювання відносин за договорами про залучення внеску (вкладу), які укладаються кредитними спілками. Згідно частини першої статті 1058 Цивільного кодексу України, за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку, встановлених договором. Договір банківського вкладу укладається у письмовій формі (частина перша статті 1059 Цивільного кодексу України). Вклад (депозит)\~- це кошти в готівковій або у безготівковій формі, у валюті України або в іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору (стаття 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність»). Відповідно до частини першої статті 1060 Цивільного кодексу України, договір банківського вкладу укладається на умовах видачі вкладу на першу вимогу (вклад на вимогу) або на умовах повернення вкладу зі спливом встановленого договором строку (строковий вклад). Договором може бути передбачено внесення грошової суми на інших умовах її повернення. За договором банківського вкладу на вимогу банк зобов`язаний видати вклад або його частину на першу вимогу вкладника. Умова договору банківського вкладу на вимогу про відмову від права на одержання вкладу на першу вимогу є нікчемною. За договором банківського строкового вкладу банк зобов`язаний видати вклад та нараховані проценти за цим вкладом із спливом строку, визначеного у договорі банківського вкладу. Повернення вкладникові банківського строкового вкладу та нарахованих процентів за цим вкладом на його вимогу до спливу строку або до настання інших обставин, визначених договором, можливе виключно у випадках, якщо це передбачено умовами договору банківського строкового вкладу (частини друга-третя статті 1060 Цивільного кодексу України). Відповідно до частини першої та частини п`ятої статті 1061 Цивільного кодексу України, банк виплачує вкладникові проценти на суму вкладу в розмірі, встановленому договором банківського вкладу. Якщо договором не встановлений розмір процентів, банк зобов`язаний виплачувати проценти у розмірі облікової ставки Національного банку України. Проценти на банківський вклад нараховуються від дня, наступного за днем надходження вкладу у банк, до дня, який передує його поверненню вкладникові або списанню з рахунка вкладника з інших підстав. Порядок надання депозитних послуг кредитними спілками визначений Правилами здійснення депозитних операцій для кредитних спілок, затвердженими розпорядженням Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг від 30 грудня 2011 року № 821, відповідно до яких операції, які здійснюються із внесками (вкладами) на депозитні рахунки та включають залучення і виплату грошових коштів, нарахування та виплату процентів за такими внесками (вкладами), що підлягають обов`язковій фіксації в комплексній інформаційній системі кредитної спілки. Сума внеску (вкладу) на депозитний рахунок, строки дії договору залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, умови залучення та повернення внеску (вкладу) на депозитний рахунок, а також нараховані на такі внески (вклади) на депозитний рахунок проценти (плата) визначаються між кредитною спілкою та членом кредитної спілки на договірних умовах. Договір про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок укладається в письмовій формі. Нарахування процентів визначається умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Кредитні спілки повертають внески (вклади) на депозитні рахунки та сплачують нараховані проценти у строки, що визначені умовами договору про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок між вкладником і кредитною спілкою. Кредитна спілка виплачує вкладникові проценти на суму внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок у розмірі, який встановлюється в договорі про залучення внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок. Відповідно до абзацу 2 частини другої Розділу ІІ «Договірне регулювання операцій кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитні рахунки» вказаних Правил, підтвердженням залучення внесків (вкладів) членів кредитної спілки на депозитні рахунки є укладені в письмовій формі договори, первинні бухгалтерські документи, оформлені згідно з вимогами законодавства України, та належним чином зафіксована в комплексній інформаційній системі кредитної спілки інформація про операції кредитної спілки з внесками (вкладами) членів кредитної спілки на депозитних рахунках. Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 121/11524/17. Судом встановлено, що 04 червня 2021 року між Кредитною спілкою «Експрес кредит юніон», Спілкою, та [PERSON] , Членом кредитної спідки, укладено договір № 229/06-21/ГО про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок, на підставі якого позивач, Член кредитної спідки внесла строковий внесок до Спілки у загальному розмірі 50000,00 грн (а.с.5-8). Згідно домовленостей сторін (підпункт 3.2.2 пункту 3 договору про залучення строкового внеску (вкладу) члена кредитної спілки на депозитний рахунок), Спілка зобов`язується нараховувати та виплачувати проценти за вкладом. За підпунктом 3.2.8 пункту 3 договору,Спілка зобов`язана повернути вклад та нараховані проценти за вкладом по закінченню строку вкладу, а у випадку, якщо договором передбачено дострокове повернення вкладу, повернути вклад протягом 30 днів з дня отримання письмової вимоги. Відповідно до підпункту 2.3 пункту 2 договору, нарахування процентів за договором відбувається за фактичну кількість днів користування Спілкою вкладом члена КС. Нарахування процентів починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку та закінчується в день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку договору чи з інших підстав. В день повернення вкладу проценти не нараховуються. 20 жовтня 2022 року позивач надіслала вимогу до Кредитної спілки «Експрес кредит юніон» з вимогою про повернення суми вкладу з усіма нарахованими процентами. Аналіз правових норм та умов договору дає підстави для висновку про те, що відповідно до статті 598 Цивільного кодексу України, зобов`язання спілки в розмірі та на умовах, визначених договором вкладу, припинилися у строк, визначений умовами договору, з 21 жовтня 2022 року настав строк виконання зобов`язань, в тому числі щодо повернення суми вкладу. Відповідно до частини першої статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Приймаючи до уваги, що відповідач ухиляється від взятих на себе зобов`язань щодо повернення суми вкладу, заявлена вимога про стягнення 50000,00 гривень як суми коштів, внесених на депозит, підлягає до задоволення. При визначенні розміру відсотків, передбачених до виплати, суд виходить з вищевикладеного правового врегулювання, а також положень договору, згідно яких нарахування відсотків починається з дня, наступного за днем надходження вкладу у Спілку, та закінчується у день, що передує дню повернення вкладу по закінченню строку дії договору; домовленостей учасників про те, що Спілка здійснює нарахування відсотків на вклад на підставі договору з дотриманням вимог п.п. 2.3.6. Положення про фінансові послуги в останній календарний день кожного місяця та «04» числа кожного місяця, а нарахування відсотків здійснюється з урахуванням календарної кількості днів у місяці та у році (підпункти 2.3-2.5 пункту 2 договору). Оскільки відповідачем\~не надано\~будь-яких\~заперечень відносно\~відомостей про\~виплату нарахованих\~відсотків,\~суд приймає\~до уваги\~наданий позивачем\~розрахунок та\~вважає за\~можливе стягнути\~з відповідача\~на користь\~позивача 4445,43\~грн нарахованих\~відсотків за\~період з05 лютого 2022 року по 24 листопада 2022 року. Відповідач не спростував вказаного розрахунку, контррозрахунку не подав, порушень нарахування судом не встановлено. З приводу вимог про відшкодування моральної шкоди, суд зазначає, що моральна шкода за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 Цивільного кодексу України і статей 4 та 22Закону України «Про захист прав споживачів» навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено. Так, пунктом 9 частини другої статті 16\~Цивільного кодексу\~України встановлено, що способами захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди. За змістом статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Відповідно до\~статті 23 Цивільного кодексу України,\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4)\~у приниженні\~честі та\~гідності фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи.\~Якщо інше\~не встановлено\~законом,\~моральна шкода\~відшкодовується грошовими\~коштами,\~іншим майном\~або в\~інший спосіб. Розмір\~грошового відшкодування\~моральної шкоди\~визначається судом\~залежно від\~характеру правопорушення,\~глибини фізичних\~та душевних\~страждань,\~погіршення здібностей\~потерпілого або\~позбавлення його\~можливості їх\~реалізації,\~ступеня вини\~особи,\~яка завдала\~моральної шкоди,\~якщо вина\~є підставою\~для відшкодування,\~а також\~з урахуванням\~інших обставин,\~які мають\~істотне значення.\~При визначенні\~розміру відшкодування\~враховуються вимоги\~розумності і\~справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Частина перша статті 1167 Цивільного кодексу України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до пункту 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно роз`яснень, що містяться у пункті 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. При визначені розміру моральної шкоди суд виходить з підтвердженого факту невиконання з боку відповідача взятих на себе зобов`язань, що призвело до позбавлення позивача як члена Кредитної спілки можливостей вільного використання власних матеріальних ресурсів, з направленням їх, у тому числі, на підтримання стану здоров`я як особи пенсійного віку. При визначенні розміру заподіяної позивачу моральної шкоди, суд керується засадами розумності, виваженості та справедливості, як того вимагає стаття 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховує характер та обсяг душевних страждань, важкість вимушених змін в житті позивача, тому вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню у повному обсязі на користь позивача у сумі, яка становить 5000,00 грн. У відповідності до частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідач, не бажаючи приймати участь у судовому розгляді справи і реалізувати своє процесуальне право на спростування доводів позову і доказування належного виконання обов`язків, тим самим не оспорює наявних підстав для стягнення грошової суми. Виходячи із вищевикладеного, оцінивши докази, надані сторонами у справі, їх належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до статті 89 Цивільного процесуального кодексу України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити у повному обсязі. З частини шостої статті 141 Цивільного процесуального кодексу України\~вбачається, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно з вимогами частини третьої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Враховуючи те, що позивач звільнена від сплати судового збору за подання даної позовної заяви, тому суд дійшов висновку про стягнення судового збору у розмірі 992,40 грн з відповідача в дохід держави. На підставі вищенаведеного, відповідно до ст.ст.\~10,\~23\~Закону України\~«Про кредитні\~спілки»,\~ст.\~2\~Закону України\~«Про банки\~і банківську\~діяльність»,\~ст.ст.\~11,\~16,\~22,\~23,\~509,\~525,\~526,\~527,\~530,\~610,\~611,\~626,\~627,\~629,\~638,\~1058,\~1059,\~1060,\~1061,1166, 1167 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved