Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-05 00:00:00

У червні 2022 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] до Дніпровської міської ради, третя особа Сьома дніпровська державна нотаріальна контора, в якій позивач просила суд: визнати поважною причину пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк у два місяці, з дня набрання рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] в м. Дніпро. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилалась на те, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , після смерті якої, єдиною спадкоємицею є вона. З метою прийняття спадщини [PERSON] звернулася, в строк 6 місяців, до Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори, звідки надійшов лист про необхідність надання уточнюючих даних, в тому числі вирішення питання щодо внесення виправлень у дату народження та по батькові померлої, у зв`язку з чим спадкова справа заведена не була. Згодом, у грудні 2019 року, Сьомою дніпровською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу за фактом смерті [PERSON] , а у квітні 2020 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про прийняття спадщини, у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини. З метою реалізації своїх спадкових прав, позивач вважала за необхідне звернутися до суду з даним позовом. Від відповідача відзиву не надійшло. Третя особа пояснень не надала. Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашова І.А. від 24.06.2022 відкрито провадження у справі та вирішено проводити її розгляд за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 21.11.2022 закрито підготовче засідання та призначено цивільну справу до судового розгляду. У судове засідання представник позивача не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності в якій зазначив про підтримання заявлених позовних вимог. Від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за відсутності. Також в заяві зазначено про ухвалення рішення на розсуд суду. Представник третьої особи не з`явився, про причину не явки суд не повідомив. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до таких висновків. Відповідно до копії свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] (виданого повторно 06.02.2020), [INFO] померла [PERSON] . Відповідно до копії витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть, 05.02.2020 було внесено виправлення до актового запису замінено по-батькові померлого з [PERSON] на [PERSON] та дату народження з 07.07.1937 на [INFO] . Згідно з копією свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , [INFO] помер [PERSON] . Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, батьками [PERSON] записані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до копії свідоцтва про народження Серії [NUMBER] , [INFO] народилась [PERSON] батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно з копією свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] , 15.01.2005 було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Прізвище подружжя після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Відповідно до копії витягу з заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 17.05.2006 (справа №2-1101/6) шлюб між [PERSON] та [PERSON] , розірвано. Згідно з копією свідоцтва про шлюб Серії [NUMBER] , 06 жовтня 2012 року було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Після реєстрації шлюбу прізвище подружжя « [PERSON] ». Відповідно до копії рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 07.07.2017 (справа №202/3803/17) шлюб між [PERSON] та [PERSON] , розірвано. Згідно з копією листа завідувача Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори Черновської Л.Г. від 25.04.2019 за вих. №374 на № б/н від 15.04.2019, адресованого [PERSON] , нотаріальна контора на заяву [PERSON] щодо оформлення спадкових прав після смерті бабусі, дата смерті жовтень 2018 року повідомляє що для заведення спадкової справи необхідно надати в розбірливому форматі прізвище ім`я по-батькові померлої та додатково надати документи, що посвідчують особу громадянина, факт смерті, родинних відносин та інші необхідні документи. Згідно з копією витягу про реєстрацію в Спадкову реєстрі, 18.12.2019 зареєстровано спадкову справу після смерті [PERSON] . Відповідно до копії постанови завідуючої Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори Черновської Л.Г. від 30.04.2020, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, а саме до нотаріальної установи не була подана заява відповідної форми. За загальними положеннями, визначеним ст.ст.15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання; за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу кожна особа має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес особи в один із способів, визначених частиною другою статті 16 ЦК України. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Згідно зі ст.1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Як зазначено в ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частиною 1 статті 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Згідно положень статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п.24 постанови Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Згідно положень постанови Верховного Суду від 26.06.2019 року, справа №565/1145/17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Тобто, з вищезазначеного вбачається, що у разі пропуску спадкоємцем шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, підсумовуючи вищевикладене та з огляду на те, що позивачем було, у строк визначений Законом (15.04.2019), подано заяву про прийняття спадщини хоч і не належної форми однак, зміст якої свідчить про волевиявлення останньої спрямованого на набуття спадкових прав після смерті [PERSON] , заявлені вимоги є такими, що підлягають задоволенню. Також судом враховано, що [PERSON] було вчинено ряд дій в спрямованих на прийняття спадщини, що виразилося у виправленні помилок в анкетних даних спадкодавця, за механізмом встановленим Законом, який є тривалим за часом виконання. Крім того, позивачем вчинялися дії, у судовому порядку, щодо зобов`язання Сьомої дніпровської державної нотаріальної контори вирішити питання про видачу свідоцтва про право на спадщину в установленому Законом порядку, які не дали позитивного результату, у зв`язку з чим суд вважає обраний позивачем спосіб захисту, який виражено у даному позові, вірним.

Outcome: approved