Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-05 00:00:00

[PERSON] через свого представника - адвоката Мазурову К.Д. звернулася до суду з позовом до Хмелівської сільської ради Роменського району Сумської області ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, яке складається з земельної ділянки, площею 3,87 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Хустянської сільської ради Буринського району Сумської області, відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 №643776 від 05.12.2002 року. На час смерті [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою на час його смерті були зареєстрована особи, які є не родичами та не є спадкоємцями першої черги. Вона є спадкоємцем першої черги за законом, а інші спадкоємці відсутні, однак оскільки вона не знала про наявність спадкового майна після смерті батька то до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталась. Представники аграрного товариства, яке користується земельною ділянкою повідомили їй про існування земельної ділянки у батька та порекомендували звернутись до нотаріуса для оформлення спадщини. У зв`язку з вищезазначеним, вона звернулася до приватного нотаріуса Роменського районного нотаріального округу Сумської області Юрченко А.М. з питанням оформлення спадщини та видачі їй свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , однак нотаріус їй відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском строку у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини та порекомендувала звернутися із позовом до суду про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, так як не знала про наявність спадкового майна після смерті батька та була юридично не обізнаною. На підставі викладеного, [PERSON] просила визначити їй додатковий строк трок для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] строком два місяці після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Буринського районного суду Сумської від 10.01.2023 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Буринського районного суду Сумської від 06.02.2023 року закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду. Учасники справи, будучи неодноразово належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи в судове засідання жодного разу не з`явились. Від представника позивачки [PERSON] - адвоката Мазурової К.Д. надійшла заяви про розгляд справи без їхньої участі, в якій вона позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Представником відповідача Хмелівської сільської ради Роменського району Сумської області також подано заяву про розгляд справи без його участі, в якій позов визнав, однак при прийнятті рішення поклався на розсуд суду. З врахуванням положень ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе справу розглянути у відсутності учасників справи. Повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.9). Після смерті останнього відкрилася спадщина, до складу якої увійшла земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 3,87 га, що знаходиться на території Хустянської сільської ради, відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії Р2 №643776 виданого 05.12.2002 р. на підставі розпорядження голови Буринської райдержадміністрації від 25.092002 року за №223 (а.с.15). Згідно свідоцтва про одруження серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] одружились [INFO] , після реєстрації одруження чоловікові та дружині присвоєні прізвища [PERSON] , шлюб зареєстрований Хустянською сільською радою Буринського району Сумської області, актовий запис №27. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] [INFO] народилася [PERSON] і її батьком є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а.с.10). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] Смілянською сільрадою Роменського району зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] , після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові - [PERSON] , дружині - [PERSON] , про що зроблений запис за №22 (а.с.11). Дружина [PERSON] - [PERSON] померла [INFO] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.8). Відповідно довідки Хмелівської сільської ради Роменського району Сумської області №150 від 06.09.2022, згідно погосподарської книги №3 (за 2011-2025 роки) Хустянської сільської ради Буринського району Сумської області, останнє місце реєстрації на час смерті [INFO] [PERSON] [INFO] , було за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою, на час смерті [PERSON] були зареєстровані: співмешканка, [PERSON] , [INFO] ; не дочка, [PERSON] , [INFO] ; онука, [PERSON] , [INFO] ; онук, [PERSON] , [INFO] ; онука - [PERSON] , [INFO] , онук [PERSON] , [INFO] . Заповіт від імені [PERSON] , згідно алфавітної книги обліку заповітів Хустянської сільської ради Буринського району Сумської області, не посвідчувався (а.с.13). У відповідності до ч.ч.1, 2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу. Відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 ст.1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивачка будучи спадкоємцем за законом заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк не подала, що також підтверджується листом приватного нотаріуса Роменського районного нотаріального округу Сумської області Юрченко А.М. (а.с.12). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У пункті 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Однак, звертаючись з даним позовом до Хмелівської сільської ради, позивачкою не надано належних та достатніх доказів, зокрема відповідних витягів із Спадкового реєстру, на підтвердження відсутності в її батька [PERSON] інших спадкоємців, втому числі спадкоємців за заповітом, які прийняли спадщину, що свідчить про недоведеність [PERSON] , що саме Хмелівська сільська рада є належним відповідачем у даній справі. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18) викладено висновок, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється у порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Крім того, правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Аналогічний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховний Суд від таких висновків не відступав, про що свідчить практика застосування норм права у подібних правовідносинах, викладена у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16, від 1 лютого 2018 року у справі № 712/656/15, від 06 червня 2018 року у справі № 592/9058/17, від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц, від 25 квітня 2019 року у справі № 761/794/15-ц, від 17 червня 2020 року у справі № 520/10377/17, від 18 травня 2021 року № 615/1337/19. За наведеного, вказані позивачкою причини пропуску нею строку для прийняття спадщини після смерті батька, а саме її юридична необізнаність та незнання про наявність спадкового майна, не можуть бути визнані судом поважними. Крім того, жодних доказів на підтвердження того, що вона не знала про наявність спадкового майна [PERSON] суду не надано. У відповідності до вимог ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє. За наведеного, оскільки [PERSON] не доведено, що саме Хмелівська сільська рада є належним відповідачем у даній справі, а визнання позову останньою суперечить закону, суд не приймає визнання позову відповідачем та не може покласти його в основу судового рішення. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову про визначення позивачці додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: dismissed