Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-23 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Маринюк С.О., звернувся до суду з вказаним вище позовом, зазначаючи, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] .. Остання на день смерті проживала та значилася зареєстрованою в м. Славута Хмельницької області і являлася власником житлового будинку [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом після смерті [PERSON] , проте у встановлений законом строк він не зміг звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, в зв`язку з чим нотаріусом його було повідомлено про необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вважає, що позивач пропустив строк на прийняття спадщини після смерті матері з поважних причин, оскільки постійно за робочою необхідністю виїжджає за межі України і на час закінчення цього строку також перебував поза межами України, крім того його місцем проживання є м. Ковель Волинської області, що розташоване на значній відстані від м. Славута. Просив суд визначити [PERSON] додатковий строк в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері останнього - [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді від 14.03.2023 у вказаній справі відкрито провадження та призначено її до розгляду в порядку загального позовного провадження. 11.04.2023 підготовче провадження у даній справі закрито, справа призначена до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Маринюк О.М. в судове засідання не з`явилися, останній надав письмову заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник відповідача Славутської міської ради Хмельницької області в судове засідання не з`явився, відзиву на позов не подав. Від міського голови надійшла заява про розгляд справи у відсутність представника вказаного органу місцевого самоврядування, в якій останній вказав на відсутність спору між радою та позивачем стосовно заявлених позовним вимог. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх в сукупності відповідно до вимог ст.89 ЦПК України, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. За приписами ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори з місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є сином [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 30.06.1979 та свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 05.05.2022. Згідно з довідкою, виданою відділом з питань реєстрації місця проживання виконавчого комітету Славутської міської ради 13.03.2023 за №1095/26-13, [PERSON] , 1940 року народження, була зареєстрована станом на день смерті [INFO] за адресою: [ADDRESS] одна. Із свідоцтва про право власності на будинковолодіння від 19.11.2009, виданого виконавчим комітетом Славутської міської ради Хмельницької області, вбачається, що [PERSON] на праві приватної власності належало будинковолодіння, яке складається з житлового будинку загальною площею 69,3 кв.м.та хліву розмірами 6,55 х 4,13 м з прибудовою розмірами 5,07 х 2,38м, яке розташоване в [ADDRESS] . Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №71773382 від 13.03.2023 спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилася. Відповідно до п.3 постанови Кабінету Міністрів України № 164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції постанови КМУ №719 від 24.06.2022) установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі № 676/47/21 дійшов висновку, що законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як "зупинення перебігу строку на прийняття спадщини" та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини, а пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню. Даний висновок в силу положень частини шостої статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", ч.4 ст.263 ЦПК України підлягає врахуванню іншими судами при застосуванні таких норм права. Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] . Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, після смерті останньої закінчився через шість місяців з дня відкриття спадщини, тобто [INFO] , з огляду на те, що положення п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 про зупинення перебігу цього строку на час воєнного стану, застосуванню не підлягають. 13.03.2023 приватним нотаріусом Артемовою Л.Я. роз`яснено [PERSON] , що оформити на нього спадщину після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , неможливо в зв`язку з пропущенням ним шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Для поновлення цього строку рекомендовано звернутися до суду. Повідомлено, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася. За правилами ст. 76, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи». В обґрунтування поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини [INFO] , позивач зазначає, що він не зміг подати у встановлений законом шестимісячний строк заяву про прийняття спадщини, оскільки по роботі він постійно вимушений виїжджати за межі України, що підтверджується відмітками про перетин державного кордону в його паспорті громадянина України для виїзду за кордон, копія якого міститься в матеріалах справи. У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про практику у справах про спадкування» п.24 (абзаци 1,2,6) Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникає з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Також, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій». Приймаючи до уваги той факт, що позивач надав суду беззаперечні докази у відповідності до ст. 76, 81 ЦПК України на підтвердження поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] , іншої можливості оформити право на спадкове майно, що лишилося після смерті матері позивач не має, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved