Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-02 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до Київської міської ради з вимогою встановити додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] строком три місяці, що є предметом позову. Обґрунтовуючи підстави звернення з позовом до суду, позивач посилається на наступне, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої увійшла частину будинку за адресою: [ADDRESS] . 05 січня 2023 року позивач звернулась із заявою до Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, однак отримала відмову, оскільки нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Також, у листі зазначалось, що спадкова справа після померлої [PERSON] не заводилась, що підтверджує відсутність інших спадкоємців. Однак, позивач вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин, вказує, що пунктом 3 постанови КМУ №164 від 28.02.2022 року, встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, таким чином, позивач мала протягом 10 місяців до 19 грудня 2022 року звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Однак, позивач звернулась з заявою 05.01.2023 року, тобто через 17 днів після спливу десятимісячного строку, встановленого для прийняття спадщини. Так, позивач зазначає. що у зв`язку із збройною агресією рф чоловік позивача брав безпосередню участь у період з 06.11.2015 року по 16.09.2019 року у складі сил і засобів об`єднаних сил для здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні цієї агресії у Донецькій та Луганській областях і районні/районах проведення операції об`єднаних сил на території Донецької та Луганської областей. Внаслідок прийняття участі у стримуванні російської агресії на цих напрямках, [PERSON] були отриманні такі захворювання: «Гострий панкреатит. Двобічна пневмонія. Поліогранна недостатність», які згідно витягу з протоколу засідання ВЛК Центральної військово - лікарської комісії Збройних Сил України по встановленню причинного зв`язку захворювань, поранень, контузій, травм, каліцтв від 10.03.2020 року №205, послужили причиною його смерті [INFO] та пов`язані з проходженням його служби. Смерть чоловіка через російську агресію спричинило сильне емоційне потрясіння Позивача, у зв`язку з чим з того часу остання перебувала у пригніченому емоційному стані. Також, вказує, що батько позивача - [PERSON] , [INFO] є особою, який потребує постійної сторонньої допомоги, оскільки у зв`язку з віком та встановленим діагнозом не здатний на самообслуговування. Вказане підтверджується, зокрема, заключенням ЦЛКК №2/7 від 04.01.2023 року. Саме тому, після смерті чоловіка, позивач по теперішній час вимушена постійно перебувати поряд зі своїм батьком, який у зв`язку із хворобою та віком потребує постійного догляду. У зв`язку з військовою агресією 24 лютого 2022 року, Указом Президента України №64/2022 на всій території України введено військовий стан. Починаючи з цього часу Україна перебувала під постійними ракетними обстрілами, ворог в кінці лютого - початку березня намагався захопити м. Київ, у зв1язку із цим у цей період у м. Києві майже нічого не працювало окрім аптек та продуктивних магазинів. Після стабілізації ситуації в околицях міста Києва більшість людей, у тому числі і нотаріуси повернулись до роботи. Проте, у цей час позивач разом з батьком перебували на дачі за межами Києва за адресою: Київська обл.. Васильківський р-н, с. Велика Солтанівка, дачний кооператив «Політехнік - 4». Після повернення до міста Києва, ракетний терор з боку рф не припинявся по цей час, саме тому, позивачка постійно перебувала біля свого батька, оскільки він не здатен до самостійного обслуговування. На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 18 січня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Дніпровського районного суду від 04 червня 2020 року підготовче провадження у справі закрито та призначено до судового розгляду. Позивач [PERSON] в судовому засідання, підтримала позовні вимоги в повному обсязі, просила задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Представник позивача - [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила задовольнити. Додатково пояснила, що позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті її матері. Звернувшись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, отримала відмову у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини. Вказала, що строк пропущено з поважних причин, оскільки після смерті чоловіка перебувала у тяжкому емоціному стані, потім померла мати та почалася повномасштабна війна, через що не могла подати заяву для прийняття спадщини, з березня 2022 разом зі своїм батьком почала проживати у Васильківському районі Київської області. Весь час позивачка за ним доглядала, оскільки він не може обслуговувати себе самостійно, та залишити його не було з ким. В листопаді 2022 року повернулись до Києва, однак, через постійні обстріли та вимкнення світла не могла покинути свого батька для подачі заяви про прийняття спадщини. Вказала, що строк пропущено з поважних причин лише на 17 днів. Представник відповідача - Київської міської ради, в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи відповідач повідомлявся належним чином, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, відповідно до просить ухвалити рішення згідно чинного законодавства. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показала, що вона є сусідкою по дачі позивача, знає її 4 роки. Вказала. Що після початку повномасштабного вторгнення позивач з батьком переїхали дачу. Десь через місяць батько позивача взагалі зліг і позивачка завжди була при ньому. Залишити його вона не могла, а тому сусіди самі приносили їм продукти. Позивачка була дуже в поганому емоційному стані , батько не міг сам себе обслуговувати, чоловік та мати померли. Вказує. що кожного дня бачила її на дачі і з нею спілкувалась, допомагала їй. В листопаді позивачка повернулась до Києва, батька зовсім виносили до машини, він не міг самостійно рухатись, тобто без постійного догляду він не міг. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що він є сусідом подачі позивачки. Вказує, що її батько захворів, позивачка доглядала за ним, а сусіди допомагали. На дачі вони жили з весни 2022 року. Вказує, що він постійно з ними спілкувались. Батько позивачки перестав ходити, позивачка доглядала постійно за ним і не залишала його. Вказує, що до Києва їхати 1,5 години, а тому залишити на цей час батька одного позивачка не могла. Повернулись до Києва вже у листопаді 2022 року. Суд, вислухавши пояснення позивача, її представника та покази свідків, дослідивши наявні у справі письмові докази, оцінивши всі зібрані по справі докази у їх сукупності та кожен окремо, приходить до висновку про те, що позовна заява [PERSON] підлягає до задоволення, з огляду на наступне. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом та за законом. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданого Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №4051. (а.с. 6) Відповідно до статі 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1261 Цивільного кодексу України встановлено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , є рідною донькою [PERSON] , яка померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження та свідоцтвом про шлюб позивача (а. с. 9, 10) Відповідно до частини першої та другої статі 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійного із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. 10 січня 2023 року Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора листом від 10 січня 2023 року №17/02-14 повідомила, про те, що подана [PERSON] заява про прийняття спадщини подана з пропущенням строку для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України з урахуванням Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 (а.с. 7). Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 3 Постанови КМУ №164 від 28.02.2022 року «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно частини другої ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено в п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. (ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд вважає доведеними обставини наведені позивачем, які підтверджують поважні причини несвоєчасного звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчасне подання заяви про прийняття спадщини, оскільки у позивача, як спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а ці обставини у їх сукупності суд вважає такими, що є поважними, наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини підтверджується доданими до матеріалів справи доказами а також показами свідків, тому для реалізації права позивача на прийняття спадщини за законом визначає додатковий строк три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. (ст.5 Цивільного процесуального кодексу України) Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Матеріально-правовий аспект захисту цивільних прав та інтересів насамперед полягає в з`ясуванні, чи має особа таке право або інтерес та чи були вони порушені або було необхідним їх правове визначення. При цьому слід виходити з положень ст. 11 ЦК про підстави виникнення цивільних прав і цивільних обов`язків. Відповідно до них цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, передбачених актами цивільного законодавства, Конституцією України та міжнародними договорами України, а також із дій осіб, не передбачених цими актами, але які породжують цивільні права та обов`язки. Відповідно до частини другої ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до Київської міської ради про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. Враховуючи викладене та

Outcome: approved