Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-21 00:00:00

26 грудня 2022 року позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] , у якому просить суд стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 8 063,00 грн.; моральну шкоду у розмірі 3 000,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 19.12.2013. Відповідач є власником квартири [ADDRESS] . 17 вересня 2022 року, 29 вересня 2022 року та 24 жовтня 2022 року квартиру позивача було залито водою з вини відповідача, як власника квартири, яка розташована поверхом вище квартири позивача. За кожним випадком залиття були складені акт ПП «Домініум». Внаслідок залиття у квартирі позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, зважаючи на сирість та пошкодження шпалер, затхлий запах, плісняву на стінах та стелі. Згідно зі Звітом про оцінку заподіяної шкоди від 07.12.2022 встановлено розмір заподіяної шкоди у сумі 8 063,00 грн. У зв`язку із пошкодженням її майна позивач зазначала душевних страждань, переживань, негативних емоцій через необхідність відновлення квартири. Залиття квартири створило для позивача дискомфорт та нервове напруження, оскільки вона постійно відчуває в квартирі сирість, вологу та запах плісняви. Проживання в таких умовах негативно впливає на стан здоров`я позивача та є протипоказаним їй згідно із консультацією лікаря-алерголога. Крім того, квартира, яка була затоплена, є єдиним житлом позивача. Таким чином, зазначає, що їй завдано моральну шкоду, яку вона оцінює у 3 000 грн. Ухвалою судді від 28 грудня 2022 року позовну заяву було залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. 03 січня 2023 року від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви. Ухвалою судді від 11 січня 2023 року було частково задоволено клопотання позивача, звільнено позивача від сплати судового збору за подання позову в частині позовних вимог про стягнення моральної шкоди, позовну заяву залишено без руху, надано час для усунення недоліків у частині сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення матеріальної шкоди. 12 січня 2023 року позивач усунула недоліки, надавши квитанцію про сплату судового збору. Ухвалою суду від 24 січня 2023 року після виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України, відкрито провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження, призначено розгляд справи з викликом сторін, роз`яснено учасникам справи їх право, порядок та строки на подачу заяв по суті справи. 21 лютого 2023 року судовий розгляд відкладений до 21.03.2023 за клопотанням позивача про надання часу для залучення представника. 21 березня 2023 року у судовому засіданні заслухано позивача, її представника, допитано свідка, оголошено перерву до 03 квітня 2023 року для виклику свідка. 03 квітня 2023 року в судовому засіданні допитано свідка, оголошено перерву до 19 квітня 2023 року. Позивач та її представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги з підстав, викладених у позові, просили їх задовольнити, у подальшому від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника. Відповідач повторно не з`явився до суду, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, про причини своєї неявки не повідомив, відзив не подав. Статтями 43, 211 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до вимог статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причини або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на вищевикладене, суд розглядає справу в порядку статті 280 ЦПК України за наявними в ній доказами (заочний розгляд). Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показала, що у вересні 2022 року їй зателефонувала [PERSON] і попросила прийти, так як її квартиру залило. Дійсно, коли вона (свідок) прийшла у квартирі [PERSON] були сліди залиття, а саме текла вода в туалеті зі стелі, по стіні, трубі, в кухні за бойлером також була вода. Другий раз відбулося залиття, і тоді в туалеті по каналізаційній трубі текла рідина коричневого кольору з неприємним запахом, також, рідина була на стіні, на кухні на стелі, на стіні під бойлером. Вона (свідок) одного разу заходила після залиття до квартири поверхом вище, власником якої є [PERSON] , в цій квартирі ванна суміщена з туалетом, і там було мокро, в унітазі були недопалки, на кухні під лінолеумом була вода. При ній [PERSON] показувала [PERSON] , що у нього текла вода, але він сказав, що це конденсат. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду показала, що у вересні 18 та 330 числа, точно не пам`ятає, вона приходила до квартири [PERSON] , яка була залита водою, а саме на кухні бойлер залитий, відшарувалися шпалери, таке саме відбулося і в ванній. Потік води стікав зверху. Заслухавши позивача та її представника, свідків, перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником 1/2 квартири [ADDRESS] , розташованої на сьомому поверсі, що підтверджується копіями договору купівлі-продажу від 19.12.2013 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 19.12.2013 (а.с. 6-8). Згідно з Інформацією з Реєстру нерухомості квартира за адресою: [ADDRESS] , яка розташована на восьмому поверсі, належить [PERSON] (а.с. 55). Відповідно до копії акту від 19 вересня 2022 року, складеному директором ПП «Домініум» [PERSON] , провідним інженером ПП «Домініум» [PERSON] , слюсарем сантехніком А.М. Ворошилович, обстежена кв. [ADDRESS] , власник [PERSON] , яка була затоплена 17 вересня 2022 року, та в якій виявлено: сліди затікання в санвузлі на стіні суміжній з кухнею розміром 1х1,2 м та сліди затікання на стіні в кухні 1,2х1,0 м. Мешканці вище розташованої квартири [ADDRESS] відсутні, доступу до квартири немає, засобів зв`язку відсутні (а.с. 9). Відповідно до копії акту про наслідки залиття житлового приміщення від 30 вересня 2022 року, складеному комісією у складі: директора ПП «Домініум» [PERSON] , провідного інженера ПП «Домініум» [PERSON] , слюсаря сантехніка А.М. Ворошиловича, була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] 29 вересня 2022 року. Під час обстеження виявлені вологі сліди затікання в санвузлі на стелі та стіні суміжних з кухнею розміром 0,5 кв.м та в кухні на стелі та стіні, суміжних з санвузлом розміром 0,5 кв.м. В результаті обстеження вище розташованої квартири ніяких пошкоджень на стояках та розводках холодного водопостачання та водовідведення не виявлено (а.с. 10). Відповідно до копії акту про наслідки залиття житлового приміщення від 25 жовтня 2022 року, складеному комісією у складі: директора ПП «Домініум» [PERSON] , провідного інженера ПП «Домініум» [PERSON] , слюсаря сантехніка А.М. Ворошиловича, була обстежена квартира [ADDRESS] на предмет залиття з вище розташованої квартири [ADDRESS] . Під час обстеження виявлені вологі сліди затікання в санвузлі на стелі та стіні суміжних з кухнею розміром 2,0 кв.м та в кухні на стелі та стіні, суміжних з санвузлом розміром 2,0 кв.м. Також, на стелі присутні дві грибкові плями розміром 0,5 кв.м. кожна. В результаті обстеження вище розташованої квартири ніяких пошкоджень на стояках та розводках холодного водопостачання та водовідведення не виявлено (а.с. 10). Крім того, зазначеною вище комісією 25 жовтня 2022 року був складений акт про залиття, у якому зазначено, що 25 жовтня 2022 року в будинку [ADDRESS] трапилося залиття вище розташованою квартирою [ADDRESS] . Внаслідок залиття у квартирі [ADDRESS] виявлені сліди затікання в санвузлі на стелі та стіні, суміжних з кухнею та в кухні на стелі та стіні, суміжних з санвузлом. Також на стелі присутні грибкові плями. Під час обстеження квартири [ADDRESS] ніяких пошкоджень та дефектів на стояках холодного водопостачання та водовідведення не виявлено. Має місце переміщення унітазу до стіни, суміжної з кухнею. Шланг до зливного бачка встановлено не стандартний - пластиковий. Висновки і рекомендації комісії: власнику квартири [ADDRESS] рекомендовано встановити стандартний гнучкий шланг на бачок та додержуватися правил при експлуатації сантехнічного обладнання (а.с. 12). У своєму листі № 72 від 24.10.2022 на адресу голови Покровської районної у місті Ради Приватне підприємство «Домініум» повідомило, що власниця квартири [ADDRESS] протягом 2022 року тричі зверталася до підприємства з приводу затоплення вище розташованою квартирою. Після обстеження обох квартир виявлено, що, зокрема у 31 квартирі унітаз переміщений приблизно на один метр і розвернутий на 90 градусі до стіни, суміжної з кухнею. Затоплення відбувається не кожен день і скоріше всього внаслідок неправильної експлуатації власником кв. [ADDRESS] сантехнічного обладнання (а.с. 13). Згідно з Висновком про вартість заподіяної шкоди, складеним ПП «Персей» 07.12.2022, ринкова вартість заподіяної шкоди від затоплення 1-но кімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , станом на 06.12.2022 складає 8 063,00 грн. (а.с. 14-45). Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Це ж закріплено і статтею 13 Конституції України. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Власник, права якого порушені, відповідно до ст.386 ЦК України має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода ). Відповідно до ст.1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного суду України № 6 від 27 березня1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Отже, відповідно до норм Закону відсутність своєї вини має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він і не позбавлений цього права. Згідно ч. 1 ст. 177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» № 572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 ЦПК України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: approved