Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-12 00:00:00

30.06.2022 року до Комунарського районного суду м.Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] в особі представника позивача адвоката Харламова Дмитра Ігоровича до [PERSON] , Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Шавлукової Заіри Арсенівни про визнання недійсними електронних торгів, скасування свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Акціонерне товариство «МетаБанк», приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Якіб`юк Юлія Арсенівна. В обґрунтування\~позову зазначено,\~що згідно\~свідоцтва про\~право власності\~на нерухоме\~майно від\~09.02.2008\~та витягу\~про реєстрацію\~права власності\~на нерухоме\~майно від\~13.02.2008\~квартира [ADDRESS] належала\~на праві\~власності позивачу.\~02.09.2008\~вказана \~квартира була\~передана [PERSON] \~в іпотеку\~АБ «Металург»\~(правонаступник\~АТ «МетаБанк»),\~як забезпечення\~за кредитним\~договором №604000593662А\~від 25.10.2007.\~Рішенням Комунарського\~районного суду\~м.\~Запоріжжя від\~28.07.2020\~року по\~справі №333/4069/18\~було задоволено\~позов АТ\~«МетаБанк» про\~стягнення з\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~заборгованості за\~ вказаним\~кредитним договором.\~24\~вересня 2020\~року Комунарським\~районним судом\~м.\~Запоріжжя по\~справі №333/4069/18\~було видано\~виконавчий лист\~про примусове\~стягнення з\~ [PERSON] \~на користь\~АТ «МетаБанк»\~заборгованості за\~кредитним договором\~у розмірі\~49\~947,07\~доларів США\~та пені\~за несвоєчасне\~ погашення\~відсотків у\~розмірі 18\~790,\~86\~грн.\~Постановою приватного\~виконавця виконавчого\~округу Запорізької\~області Шавлукової\~З.А.\~від 10.08.2021\~року було\~відкрито виконавче\~провадження №66446552\~з примусового\~виконання вищезазначеного\~виконавчого листа.\~Постановою приватного\~виконавця виконавчого\~округу Запорізької\~області Шавлукової\~З.А.\~від 24.09.2021\~у ВП\~№66446552\~було призначено\~суб`єкта оціночної\~діяльності \~ТОВ «Земля\~Плюс 2006»,\~для визначення\~ринкової вартості\~квартири [ADDRESS] .\~24.09.2021\~року ТОВ\~«Земля Плюс\~2006»\~було складено\~звіт про\~незалежну оцінку\~вартості описаного\~і арештованого\~майна,\~що належить\~ [PERSON] ,\~а саме\~двокімнатної квартири\~ [ADDRESS] .\~В цьому\~звіті вказано,\~що ринкова\~вартість квартири\~за порівняльним\~підходом,\~станом на\~24.09.2021\~складає (без\~ПДВ):\~857\~753,49\~грн.\~Також в\~цьому звіті,\~із посиланням\~на п.28\~Національного стандарту\~№1,\~було застосовано\~понижуючий ринкову\~вартість коефіцієнт,\~який оцінювач\~зазначив в\~розмірі \~0,6750.\~Після чого\~оцінювач (ТОВ\~«Земля Плюс\~2006»)\~вказує,\~що вартість\~об`єкта оцінки\~з урахуванням\~умов примусової\~реалізації станом\~на 24.09.2021\~складає 578\~984,00\~грн.\~(ринкова\~вартість 857753,49\~грн.\~*\~0,6750\~=\~578\~984,00\~грн.).\~Таким чином,\~вартість об`єкта\~оцінки в\~розмірі 578984,00\~грн.\~є не\~його ринковою\~вартістю,\~а є\~його ліквідаційною\~вартістю,\~яку оцінювач\~визначив як\~«ринкова вартість\~квартири з\~урахуванням умов\~примусової реалізації». Однак,\~ приватний\~виконавець Шавлукова\~З.А.\~у заявці\~на реалізацію\~арештованого майна\~(квартири\~ [ADDRESS] )\~зазначила не\~ринкову вартість\~вказаної квартири,\~а її\~ліквідаційну вартість,\~яку оцінювач\~назвав «ринкова\~вартість з\~урахуванням умов\~примусової реалізації». 13.12.2021 року відбулись електронні торги з продажу вищезазначеної квартири не за ринковою вартістю, а вартістю зазначеною приватним виконавцем [PERSON] у заявці на реалізацію арештованого майна (578984,00 грн.), яка в наступному була знижена. Переможцем визначено [PERSON] , який запропонував ставку в розмірі 560 000 грн. 13.01.2022 року приватним нотаріусом ЗМНО Якіб`юк Ю.А. було видано [PERSON] . Свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та зареєстровано за останнім право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (витяг №294598646 від 13.01.2022). Ухвалою Комунарського районного суду м.Запоріжжя від 01 липня 2022 року відкрито провадження у цивільній справі №333/2538/22, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження і з метою виконання вимог ч.1 ст.189 ЦПК України розпочати підготовче провадження у справі, призначено підготовче засідання. 29.07.2022 на адресу суду надійшов відзив відповідача приватного виконавця виконавчого округу Запорізької області Шавлукової З.А. в якому вона заперечувала проти задоволення позову. Вказала, що позивач ґрунтує свої вимоги лише на тих підставах, що на його думку виконавцем в порядку примусового виконання було допущено порушення невірно визначена вартість майна при передачі його на реалізацію, проте жодні її дії, як виконавця позивачем не оскаржувались. Позивач намагається оскаржити звіт про оцінку майна, але оскарження оцінки передбачено в порядку оскарження дій виконавця. 10.08.2022 на адресу суду надійшли пояснення третьої особи АТ «МетаБанк», відповідно до яких банк заперечує проти задоволення позову. Вказує, що в позові не зазначено про конкретні порушення, які б були підставою для визнання недійсними електронних торгів. Твердження позивача про неринковість оцінки не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Позивач намагається оскаржити звіт про оцінку майна, про що свідчать обставини на які посилається позивач та якими обґрунтовано позов. Відповідач [PERSON] позов не визнав, представник відповідача адвокат Шкабуро О.В. надіслав на адресу суду відзив від 25.08.2022, згідно з яким просить в задоволенні позову відмовити повністю. Вказує, що для оскарження оцінки майна існують певні процедури та процесуальні можливості. 08.10.2021 року позивачка була повідомлена про результати оцінки, однак не скористалася своїм правом на рецензування звіту, як однією з процедур його перевірки, при наявності незгоди з ним, при чому жодної незгоди з оцінкою не висловлювала. Системний аналіз норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт по оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності щодо оцінки майна, здійсненні ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором. Спірна квартира виставлялася на продаж в аукціоні СЕТАМ кілька разів. Переможцем торгів став [PERSON] , якому держава гарантувала законність проведення торгів та набуття права власності. Обставини того, що самі торги з реалізації майна відбувались шляхом проведення аукціону, і реалізація відбулась лише на других торгах, після проведення уцінки, свідчить про те, що ціна, за якою майно було реалізоване, не була заниженою. 09.09.2022 року на адресу суду від представника позивача адвоката Харламова Д.І. надійшла заява про зміну підстави позову, в якій він зазначив, що підстави дійсної позовної заяви не пов`язані з питанням невірно визначеної ринкової вартості спірної квартири згідно звіту про незалежну оцінку її вартості складеної ТОВ «Земля Плюс 2006» від 24.09.2021 року. Вважає, що при проведенні спірних електронних торгів було допущено порушення норм Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5. У звіті про оцінку спірної квартири від 24.09.2021 вказана її ринкова вартість в розмірі 857753,49 грн та інша вартість (з урахуванням умов примусової реалізації та застосування понижуючого коефіцієнту) в розмірі 578984,0 грн. Приватний виконавець Шавлукова З.А. повинна була в заявці на реалізацію арештованого майна зазначити ринкову вартість квартири в розмірі 857753,49 грн, а не іншу вартість. Однак зазначила не ринкову вартість, а вартість з урахуванням умов примусової реалізації. На зазначену\~заяву про\~зміну підстави\~позову,\~представником відповідача\~ [PERSON] \~ адвокатом\~Шкабуро О.В.,\~надано відзив\~від 27.09.2022\~року,\~в якому\~останній зазначив,\~що встановлена\~правова природа\~звіту про\~оцінку майна\~унеможливлює здійснення\~судового розгляду\~щодо застосування\~до нього\~наслідків,\~пов`язаних\~зі скасуванням\~юридичних актів\~чи визнанням\~недійсними правочинів\~(визнання\~недійсними електронних\~торгів;\~скасування протоколу\~про проведення\~електронних торгів,\~свідоцтва про\~право придбання\~нерухомого майна\~з прилюдних\~торгів,\~державної реєстрації\~прав на\~нерухоме майно),\~а оскарження\~визначення вартості\~майна можливе\~лише в\~порядку оскарження\~дій виконавця.\~Підстава позивача\~про неправильне\~зазначення у\~заявці вартості\~арештованого майна\~з метою\~його реалізації\~на прилюдних\~торгах,\~виходить з\~незаконності дій\~приватного виконавця\~під час\~здійснення своїх\~повноважень.\~Доводи позивача\~про порушення\~приватним виконавцем\~порядку визначення\~вартості майна\~з підстав\~заниження її\~вартості вважає\~безпідставними,\~ оскільки,\~позивач був\~належним чином\~повідомлений про\~результати визначення\~вартості спірного\~майна,\~однак не\~скористався своїм\~правом на\~їх оскарження\~в судовому\~порядку у\~визначений законом\~спосіб та\~строк. Дії державного (приватного) виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Представник позивача, адвокат Харламов Д.І. у судовому засіданні підтримав заявлені вимоги з наведених у позовній заяві підстав. Представник відповідача [PERSON] адвокат Шкабуро О.В. у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував в повному обсязі. Представник відповідача Державного підприємства «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений судом своєчасно і належним чином, у наданому до суду відзиві на позовну заяву просив розглядати справу за відсутності представника, у задоволенні позову просив відмовити. Відповідач приватний виконавець виконавчого округу Запорізької області Шавлукова З.А. у судове засідання не з`явилася, про час і місце розгляду справи була повідомлена судом своєчасно і належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, у задоволенні позову просила відмовити. Представник третьої особи Акціонерного товариства «МетаБанк» у судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала в повному обсязі. Третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Якіб`юк Юлія Арсенівна, про час і місце розгляду справи була повідомлена судом своєчасно і належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 09.02.2008 та витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 13.02.2008, [PERSON] належало право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] (а.с.16). 02.09.2008 між Акціонерним банком «Металург» та [PERSON] було укладено іпотечний договір № 9040005936603 відповідно до умов якого забезпечене виконання [PERSON] всіх зобов`язань за кредитним договором №604000593662А від 25 жовтня 2007 року. Предметом іпотеки за цим договором стала квартира вартістю 248583,0 гривень. Місцезнаходження нерухомого майна: [ADDRESS] (а.с.18-21). Відповідно до рішення Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 28.07.2020 року в справі № 333/4069/18 задоволено позов Акціонерного товариства «МетаБанк» до [PERSON] , [PERSON] . Стягнуто солідарно з [PERSON] , [PERSON] суму заборгованості за кредитним договором № 604000593662А від 25.10.2007 року станом на 26.07.2018 року в розмірі 49 947,07 доларів США. 24.09.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А. постановою про призначення суб`єкта оціночної діяльності в рамках виконавчого провадження №66446552 призначено суб`єкта оціночної діяльності, суб`єкта господарювання ТОВ «Земля Плюс 2006» для складання звіту про оцінку майна - квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.22-23). 07.10.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А. отримано звіт про незалежну оцінку вартості описаного і арештованого майна, що належить [PERSON] , а саме двокімнатної квартири [ADDRESS] . Відповідно до розділу 1 «Резюме» звіту про незалежну оцінку, ринкова вартість квартири, станом на 24.09.2021 складає 578984,00 грн. Аналогічно, відповідно до розділу «Висновок про оцінку», ринкова вартість квартири двокімнатної з урахуванням умов примусової реалізації, станом на 24.09.2021 склала з округленням 578984,00 грн. (а.с.24-46, 162). 08.10.2021 року приватним виконавцем виконавчого округу Запорізької області Шавлуковою З.А., по зведеному виконавчому провадженню №66459073, складено заявку на реалізацію арештованого майна (предмета іпотеки), двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.50-52). Відповідно до протоколу №559401 проведення електронних торгів від 10.11.2021, торги з реалізації двокімнатної квартири, загальною площею 57,41 кв.м., за адресою: [ADDRESS] , з стартовою ціною 578984,00 грн не відбулись внаслідок відсутності цінових пропозицій. 13.12.2021 року електронні торги з реалізації двокімнатної квартири відбулись, складено Протокол проведення електронних торгів ДП «Сетам» за №562982, переможцем торгів став [PERSON] , з ціновою пропозицією 560\~000,00 гривень (а.с.53). 13.01.2022 приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Якіб`юк Ю.А. видано [PERSON] свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та зареєстровано за останнім право власності в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (а.с.54-55). Відповідно до ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно з ч.2 ст.16, ч.1 ст.215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами ч.4 ст.656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст.203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Суд повинен встановити наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Такого правового висновку дійшов Верховний суд України у постанові від 29.11.2017 року у справі № 668/5633/14-ц, та аналогічні правові висновки містяться й у постановах Верховного суду України від 18.11.2015 року (№ 6-1884цс15), 25.11.2015 року (№ 6-1749цс15), 13.04.2016 року (№ 6-2988цс15), 29.06.2016 року (№ 6-370цс16 та №6-547цс16). Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством вимог щодо проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Мінюсту від 22.09.2016 року за № 2831/16, зокрема порядку передачі майна на реалізацію (р.ІІ), порядку підготовки до проведення електронних торгів (р.ІІІ), порядку реєстрації учасників (р.ІV), порядку проведення торгів (р.V, VІ, VІІ) та порядку оформлення результатів електронних торгів (р.VІІІ). Підставою для визнання електронних торгів недійсними позивач зазначає необґрунтованість висновку про визначення вартості майна, оскільки вважає ціну яка зазначена приватним виконавцем Шавлуковою З.А. в заявці на реалізацію арештованого майна не ринковою. Відповідно до Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст. 58 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо строк чинності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (п.1 р.ІІ Порядку). Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби (п.2 р.ІІ Порядку). Як передбачено ч.ч.2, 4 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження», сторони виконавчого провадження мають право оскаржити результати оцінки майна та порядок їхнього оскарження до передачі майна на реалізацію. Частиною 1 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для оцінки нерухомого майна державний виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Частиною 5 ст. 58 «Про виконавче провадження» визначено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності суб`єкта господарювання. Згідно зі ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Відповідно до роз`яснень Великої Палати Верховного суду у постанові №914/881/17 від 13.03.2018 року, звіт про оцінку майна не створює жодних правових наслідків для учасників правовідносин з оцінки майна, а лише відображає та підтверджує зроблені суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання висновки і його дії щодо реалізації своєї практичної діяльності. Звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача з визначених питань і не може вважатися юридичним актом, нормативно-правовим актом, чи актом ненормативного характеру (індивідуальним актом) будь-якого державного чи іншого органу або уповноваженої ним особи. Отже, встановлена правова природа звіту про оцінку майна унеможливлює здійснення судового розгляду щодо застосування до нього наслідків, пов`язаних зі скасуванням юридичних актів чи визнанням недійсними правочинів. У відповідності до постанови Великої Палати Верховного суду від 20.03.2019 року, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності, вчинила відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Згідно зі ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи. За вказаних\~обставин, судом під час розгляду справи не встановлено наявність порушень, що могли вплинути на результати торгів, тому підстав для визнання недійсними електронних торгів, проведених 13.12.2021 року, судом не вбачається. При ухваленні рішення судом, відповідно до п.8 ч.1 ст.264 ЦПК України, підлягає вирішенню питання про скасування заходів забезпечення позову. Постановою Запорізького апеляційного суду від 16 серпня 2022 року накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . Відповідно до ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, захід забезпечення позову підлягає скасуванню.

Outcome: dismissed