Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-03 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача. 03.11.2022 року позивач звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою, посилаючись на те, що він на підставі договору оренди від 01.03.2021 року орендує нежитлове приміщення [ADDRESS] , в якому знаходиться магазин. Відповідачі є власниками квартири [ADDRESS] у вказаному будинку, яка розташована поверхом вище. Починаючи з березня 2022 року, орендоване ним приміщення неодноразово піддавалося затопленню з квартири [ADDRESS] , власниками якої є відповідачі. Внаслідок затоплення магазину із вище розташованої квартири [ADDRESS] , яке сталося 10 вересня 2022 року, що підтверджено інформацією ТОВ «Сітісервіс-КР», позивачу заподіяно збитки залиттям внутрішніх приміщень магазину та розташованого у ньому товару, які згідно з висновком суб`єкта оціночної діяльності становлять 56422,00 грн., витрати на проведення оцінки майна становлять 3500,00 грн., які позивач разом із судовими витратами, які складаються із судового збору у розмірі 992,40 грн. та витрат на\~правничу допомогу\~в розмірі\~12000,00\~грн.просить стягнути солідарно з відповідачів. Стислий виклад заперечень відповідача. 08.02.2023 року від представника Відповідача [PERSON] надійшов відзив, я якому цей відповідач позовні вимоги не визнає, вважає їх незаконними та необґрунтованими. Зазначає, що доводи, які викладені в позовній заяві, є надуманими і не підтверджуються належними та допустимими доказами. Позивач безпідставно зазначив в якості відповідачів виключно мешканців 2-го поверху, а саме квартири [ADDRESS] , оскільки вони тривалий період часу мешкають за кордоном, в квартирі [ADDRESS] не проживають. До того ж, в Акті залиття рекомендовано мешканцям\~2,\~3,\~4,\~5\~поверхів користуватися каналізацією\~належним чиномтому, а відповідь ТОВ «Сітісервіс-КР» на адвокатський запит представника позивача, згідно з яким наявний причинно-наслідковий зв`язок між затопленням нежитлового приміщення, яким користується позивач, і залиттям із вище розташованої квартири [ADDRESS] , вважає суб`єктивною думкою автора відповіді, яка теж не може бути належним доказом у справі. Акт про залиття приміщення теж не може бути належним та допустимим доказом у справі, оскільки в ньому не вказано чим саме засмічено каналізацію, які предмети було виявлено в системі, на якому саме поверсі будинку та яким чином їх виявили. Акт не відповідає формі, встановленій наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» (додаток 4 до пункту 2.3.6 Правил), складений він в присутності лише позивача, але за відсутності жодного з мешканців квартир вище розташованих поверхів будинку, в тому числі за відсутності відповідачів, не підписаний власниками квартир, що ставить під сумнів об`єктивність проведеного дослідження. В тексті Акту відсутня інформація щодо допуску та відвідування працівниками ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» квартир 2,3,4,5 поверхів будинку та огляду системи каналізації. Висновок суб`єкта оціночної діяльності ФОП «Мамедова Г.Х» від 16.09.2022 теж не може бути належним та допустимим доказом у справі, оскільки ФОП [PERSON] має спеціалізацію в межах іншого напряму діяльності оцінки майна, тобто він не наділений компетенцією здійснювати оцінку майнового збитку, в тому числі завданого затопленням нежитлового приміщення та пошкодженням товару (одягу). Крім того, представник відповідача посилається на те, що в Акті про залиття квартири йдеться про затоплення 3-х приміщень, а пошкодження товару (жіночого та чоловічого одягу) взагалі не зафіксовано, тоді як Договір укладено позивачем з ФОП [PERSON] у відношенні оцінки 4-х приміщень і пошкодженого одягу. Щодо оцінки майнового збитку в розмірі 8975,00 грн., завданого одягу в кількості 17 одиниць, який знаходився в магазині « [INFO] », Відповідач-1 зазначає, що в матеріалах Висновку про вартість об`єкту оцінки відсутня інформація з документів первинного бухгалтерського обліку, якими підтверджується придбання позивачем вказаного товару та поставлення його на прихід. Фотографії, які додаються до Висновку, не підтверджують в яких саме внутрішніх приміщеннях зберігався товар (жіночий та чоловічий одяг) в день, коли відбулося затоплення. Відсутнє належне підтвердження того, що одяг був новим, що він втратив властивості нового товару і може бути придатний лише для вторинного споживання. Також Відповідач-1 зазначив, що в матеріалах справи відсутні докази того, яка саме частина нежитлового приміщення орендується позивачем на підставі Договору оренди, яка саме частина нежитлового приміщення № [NUMBER] розміщена під квартирою [ADDRESS] . До того ж цей договір не передбачає право орендаря (позивача), який не є власником нежитлового приміщення, на відшкодування збитків, завданих затопленням, а документи, якими підтверджується право власності на це приміщення, відсутні. Відповідач-1 також заперечує щодо стягнення з нього солідарно з іншими відповідачами у справі витрат на правничу допомогу в розмірі 12000,00 грн. з огляду на те,\~що вони не підтверджені документально, є завищеними, не пропорційними до предмету спору з урахуванням ціни позову. Оскільки позивач не довів, що саме з вини відповідачів йому завдано шкоду, в задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі. Процесуальні дії у справі. 03.11.2022 року позовна заява надійшла до суду. 15.11.2022 судом отримано інформацію щодо зареєстрованого місця проживання відповідачів. 16.11.2022 провадження у справі відкрито, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 21.02.2022 судом витребувано докази за клопотанням представника Відповідача-1. Інші процесуальні дії у справі не здійснювались. Заяви, клопотання. В судове засідання належним чином повідомлені учасники справи не з`явилися. Від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, позовні вимоги підтримує повністю, просить задовольнити. Представник Відповідача-1 надала заяву про розгляд справи за їх відсутності, проти позову категорично заперечує з підстав, викладених у відзиві. Просить врахувати всі надані нею докази, зокрема щодо відсутності відповідачів на момент, коли сталося залиття, у місті. Від Відповідача-2 та Відповідача-3 будь-яких заяв, клопотань не надходило. За таких обставин суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін на підставі наданих ними доказів, що відповідає положенням ч.1 ст.223 ЦПК України. Фіксування судового засідання технічними засобами, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом. 01.03.2021 року між ТОВ «ЦУКОРПРОМ» (Орендодавець) та ФОП [PERSON] (Орендар) було укладено Договір оренди нерухомого майна, відповідно до якого Орендодавець передав Орендарю позивачу по справі [PERSON] в тимчасове користування (оренду) нерухоме майно, загальною площею 199,8 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Як зазначено в п.1.4. Договору, майно надається Орендареві для використання у господарській діяльності Орендаря. /а.с.17-19/. Після укладання Договору оренди його сторони підписали Акт приймання-передачі майна від 01.03.2021, в якому зазначено, що під час передачі майна сторони провели візуальний огляд його технічного стану, в результаті огляду дійшли згоди, що майно передано в належному стані, придатному для використання за призначенням /а.с.20/. Згідно з Інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 28.10.2022 року, Відповідачі є співвласниками квартири, що знаходиться на 2 поверсі 5-ти поверхового житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Квартира належить відповідачам на праві приватної спільної часткової власності /а.с.15, 16/. 10 вересня 2022 року у прим. № 64 (магазині) 5-ти поверхового будинку [ADDRESS] , 1956 року забудови, було виявлене залиття: залу для покупців № 1, в якому деформована та має сліди затікань стеля (плитка «Армстронг»), часткове відшарування краски на стінах (водоемульсійна окраска); залу для покупців № 2, який має сліди затікань стелі (плитка «Армстронг»); кладовки частково деформована та має сліди затікань стеля (плитка «Армстронг»), про що 16.09.2022 року комісією у складі інженера дільниці № 3 ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» [PERSON] , слюсарів сантехників [PERSON] , [PERSON] складено Акт про залиття квартири, в якому причиною залиття зазначено засмічення стояку каналізації діаметром 100 дюймів, внаслідок недбалого ставлення мешканців розташованих вище квартир до внутрішньо будинкових систем каналізації. Комісією рекомендовано мешканцям 2, 3, 4, 5 поверхів користуватися каналізацією належним чином, про що зазначено у відповідному розділі Акту /а.с.13/. Згідно з відповіддю директора ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» від 18.10.2022 року за вих. № 960 на адвокатський запит представника позивача [PERSON] від 12.10.2022 (вх.465), 16.09.2022 року за адресою: пр. Південний, буд. 20, прим. 64 працівниками ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» було проведено візуальне обстеження квартири з подальшим зазначенням в Акті причин залиття приміщення та описом пошкоджень. У складеному акті вказано дату залиття приміщення - 10 вересня 2022 року. У такому акті на підставі виключно візуального огляду приміщення фіксується лише факт настання даної події, відповідний обсяг пошкоджень та технічна причина такого залиття. В даному випадку і було зазначено, що причиною залиття є засмічення каналізаційної мережі. Також додатково зазначено, що дійсно залиття приміщення відбувалося із вище розташованої квартири, а саме квартири [ADDRESS] . У зв`язку тим, що працівниками ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» були проведені всі необхідні заходи, які передбачені у даному випадку, підстави для складання повторного акту про залиття відсутні /а.с.14/. 16.09.2022\~року Суб`єктом\~оціночної діяльності\~ФОП [PERSON] \~(сертифікат\~№ 327/21\~від 28.04.2021р.)\~проведено огляд\~внутрішніх приміщень\~магазину Леді,\~розташованого на\~першому поверсі\~п`ятиповерхового житлового\~будинку за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~які належать\~на праві\~приватної власності\~ТОВ «ЦУКОРПРОМ»,\~і деталізованим\~оглядом встановлено,\~що в\~результаті залиття\~пошкоджено:\~оздоблювальні матеріали\~(шпаклівка,\~гіпсокартон,\~водоемульсійна фарба, плитки «армстронг»)\~стелі частини\~приміщення №\~7\~(за\~планом)\~загальною площею\~10,7\~кв.м;\~оздоблювальні матеріали\~(шпаклівка,\~водоемульсійна фарба, плитки «армстронг»,\~світильники денного\~освітлення)\~стелі приміщення\~№ 8\~(за\~планом)\~загальною площею\~8,5\~кв.м;\~оздоблювальні матеріали\~(шпаклівка,\~гіпсокартон,\~водоемульсійна фарба, плитки «армстронг»)\~стелі приміщення\~№ 9\~(за\~планом)\~загальною площею\~11,0\~кв.м;\~оздоблювальні матеріали\~(шпаклівка,\~гіпсокартон,\~водоемульсійна фарба, плитки «армстронг») стелі приміщення № 10 (за планом) загальною площею 5,0 кв.м. Також пошкоджено частину товару, що знаходився у магазині, а саме чоловічій та жіночий одяг у кількості 17 од. Наведене рухоме майно зіпсоване під впливом брудної води, втратило товарний вигляд та властивості нового товару,може бути придатне лише для вторинного, про що складено відповідний Акт /а.с.68-70/. 21.09.2022 року складено Звіт про оцінку майна, згідно з яким об`єктом оцінки є майновий збиток, завданий внутрішнім приміщенням магазину « [INFO] » та частини товару (одягу), пошкодженим внаслідок залиття, за адресою: [ADDRESS] , і зроблено висновок про вартість об`єкту оцінки, згідно з яким ринкова вартість майнового збитку станом на дату оцінки становить 56422,00 грн. і складається із: вартості ремонтних робіт 34907,00 грн.; вартості матеріалів 12540,00 грн.; вартості рухомого майна 8975,00 грн. /а.с.34-53/. Як видно із наведеного у висновку переліку товарів, до рухомого майна увійшли товари у виді чоловічого та жіночого одягу /а.с.52/. Згідно з\~інформацією Державної\~прикордонної служби\~України,\~наданої суду\~на виконання\~ухвали про\~витребування доказів,\~відповідачі по\~справі станом\~на 03.03.2023\~року відсутні\~в Україні.\~Зокрема, [PERSON] \~останній раз\~виїхала за\~межі України\~16.01.2022\~року,\~ [PERSON] \~ 25.07.2019\~року,\~ [PERSON] \~ 21.11.2021\~року /а.с.194/. Факт непроживання відповідачів в квартирі [ADDRESS] з січня 2022 року по теперішній час підтверджується актом ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» від 23.03.2023 року /зворотна сторона а.с.190/. Зміст спірних правовідносин. Викладеним у позові обставинам відповідають правовідносини, що витікають із факту завдання шкоди майну фізичної особи внаслідок залиття приміщення, і наслідків її завдання. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. Відповідно до ст.1166\~ЦК України майнова\~шкода,\~завдана неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю особистим\~немайновим правам\~фізичної або\~юридичної особи,\~а також\~шкода,\~завдана майну\~фізичної або\~юридичної особи,\~відшкодовується в\~повному обсязі\~особою,\~яка її\~завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом цієї статті, обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до\~ч.4\~ст.319\~ЦК України,\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі (ч.5). Нормою ст.322 цього Кодексу визначено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 (далі Правила), внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. В пункті 2.3.7. Правил зазначено, що технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства. Точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) для каналізації є найближчий до будівлі оглядовий колодязь. В пункті 3 Порядку формування тарифів на послуги з централізованого постачання холодної води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 р. № 869, визначено поняття внутрішньобудинкових систем. Так, внутрішньобудинковою системою водовідведення є система від місця скидання стоків у перший колодязь на випуску з будинку (колодязь не належить до внутрішньобудинкової системи) до трійника включно на відгалуженні від стояка, що знаходиться у квартирі споживача (житлового приміщення у гуртожитку), нежитлового приміщення у житловому будинку (гуртожитку). Крім того, в пункті 22 Типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 21.07.2005 № 630, чітко визначені точки розподілу, в яких здійснюється передача послуг від виконавця споживачам. Зокрема, згідно з п.п.1 п.22 Типового договору, точкою розподiлу, в якій у багатоквартирному будинку здiйснюється передача послуг водовiдведення вiд виконавця споживачевi, є зливний отвiр санiтарно-технiчних приладiв. Відповідно до ст.177 ЖК України, громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України (ст.179 ЖК). Статтею 189 ЖК України передбачена відповідальність за неналежне використання житлового фонду та інші порушення житлового законодавства, Так, згідно з частиною першою цієї статті, особи, винні у порушенні правил користування жилими приміщеннями, санітарного утримання місць загального користування, сходових кліток, ліфтів, під`їздів, придомових територій, несуть кримінальну, адміністративну або іншу відповідальність згідно із законом. Згідно з нормою ст.190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. При цьому, згідно ст.12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з положеннями ст.81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За приписами частини сьомої цієї статті, суд не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Судова практика, яку використовує суд для спірних правовідносин. Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Згідно з позицією судової палати у цивільних справах Верховного Суду України, викладеної 07.02.2019 по справі № 639/101/17, обов`язок доведення факту залиття квартири покладено на позивача, який до матеріалів справи обов`язково має додати акт комісії, що відповідає нормам чинного законодавства, в якому повинні міститися не тільки факт залиття, а також його причина. Верховний Суд в своїх постановах від 19.02.2020 по справі № 201/658/16-ц та від 19.02.2020 по справі № 369/8037/17, висловив правову позицію про те, що Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджені Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 не вимагають обов`язкового складення актів безпосередньо у момент залиття. Висновки суду. Враховуючи фактичні обставини справи та норми діючого законодавства, судом достовірно встановлений факт залиття 10 вересня 2022 року нежитлового приміщення, яке орендує позивач, що підтверджується відповідним Актом. Водночас, вказаний акт не містить інформації про те, що затоплення приміщення на першому поверсі будинку, де здійснює підприємницьку діяльність позивач, відбулося саме з вини мешканців квартири [ADDRESS] , тобто відповідачів у справі, оскілки в ньому причиною залиття нежитлового приміщення [ADDRESS] зазначено засмічення стояку каналізації внаслідок недбалого ставлення мешканців розташованих вище квартир до внутрішньобудинкових систем каналізації, і рекомендовано мешканцям 2, 3, 4, 5 поверхів користуватися каналізацією належним чином. При цьому, ані з Акту залиття від 16.10.2022 року, ані з письмової відповіді ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» від 18.10.2022 року на адвокатський запит представника позивача, не вбачається, що представниками ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» взагалі проводився огляд квартири [ADDRESS] , що розташована над приміщенням магазину, яка належить відповідачам, як і не вбачається, що ними було вжито всіх заходів для потрапляння до цієї квартири, не проведено огляд внутрішньобудинкової системи водовідведення. Тому суд критично ставиться до наданої позивачу інформації за підписом директора ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» про те, що, начебто, його працівниками були проведені всі необхідні заходи, які передбачені у даному випадку, і підстави для складання повторного акту про залиття відсутні. Навпаки, з письмової відповіді товариства на адвокатський запит представника позивача видно, що факт залиття зафіксовано на підставі виключно візуального огляду приміщення. Разом з тим, суд погоджується з позицією представника Відповідача-1, що інформація ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» про те, що залиття приміщення дійсно відбувалося із вище розташованої квартири [ADDRESS] (викладена не в Акті, а у відповіді на адвокатський запит представника позивача), є суб`єктивною думкою автора відповіді, якою не встановлено причинно-наслідковий зв`язок між затопленням нежитлового приміщення № 64 унаслідок залиття із вищерозташованої квартири [ADDRESS] , оскільки будь-якими іншими доказами ця обставина не підтверджена. З огляду на положення ст.1166 ЦК України, суд вважає, що Позивач та його представник, внаслідок невиконання зазначеного процесуального обов`язку не довели викладені у позові фактичні обставини, що входять до предмету доказування у цій справі. В судовому засіданні достовірно не встановлено, що причина залиття нежитлового приміщення, яким користується позивач, що відбулося 10 вересня 2022 року, прямо пов`язана із засміченням стояку каналізації власниками квартири [ADDRESS] , оскільки складений з цього приводу Акт залиття не містить відповідної інформації, інших доказів вини відповідачів у затопленні приміщення № 64 суду не надано. Оскільки позивачем не надано суду переконливих доказів, що саме відповідачами внаслідок невиконання обов`язку щодо належного користування каналізацією, або утримання свого майна, позивачу заподіяно збитків, тобто протиправна поведінка позивачів не встановлена, суд не здійснює оцінювання доказів розміру майнової шкоди, яку заподіяно позивачу, повноважень суб`єкта оціночної діяльності, який визначав цей розмір, тощо. При цьому суд враховує практику Європейського суду з прав людини, який вказав, що пункт 1\~статті 6 Конвенції про\~захист прав людини і основоположних свобод\~зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Отже, за викладених обставин, суд суд вважає, що позовні вимоги є недоведеними і задоволенню не підлягають. У свою чергу слід зазначити, що сторони даного цивільного провадження не позбавлялись судом у наданні доказів та заявленні певних клопотань, пов`язаних з реалізацією прав на свій захист. Щодо розподілу судових витрат. Відповідно до\~ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, \~до яких\~відповідно до\~п.1\~ч.3\~цієї статті\~належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч.2 ст.137 цього Кодексу, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. \~ \~ \~ \~ Виходячи з того, згідно з положеннями ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, інші судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі відмови в позові - на позивача, суд, відмовляючи у задоволенні позову, вважає, що судові витрати у справі, в тому числі і витрати професійну правничу допомогу, слід покласти на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed