Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-09 00:00:00

У квітні 2019 року [PERSON] звернулася до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на свою користь відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 7\~910 грн. 00 коп., моральну шкоду у розмірі 10\~000 грн. 00 коп., а також понесені судові витрати по сплаті витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 2\~000 грн. 00 коп., витрат на проведення експертизи у розмірі 2\~000 грн. 00 коп. та судового збору у розмірі 2\~689 грн. 40 коп. В обґрунтування вимог зазначається, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Відповідачу [PERSON] належить на праві власності квартира [ADDRESS] за вищевказаною адресою, що розташована поверхом вище. Впродовж трьох років відповідач систематично підтоплює стелю у ванній кімнаті та туалеті у квартирі позивача. На неодноразові звернення щодо усунення причин протікання відповідач не реагує. 03 жовтня 2018 року, 22 жовтня 2018 року, 12 грудня 2018 року, 06 березня 2019 року представниками обслуговуючої компанії ТОВ «Комфорт -Т» складено акти обстеження квартири позивача на підтвердження факту затоплення стелі, у ході обстеження виявлено, що протікання відбувається з внутрішньоквартирних трубопроводів, які замуровані у бетон та обкладені плиткою у квартирі відповідача. Внаслідок постійного залиття квартира позивача потребує термінового капітального ремонту. Згідно з висновком від 02 квітня 2019 року, складеного ТОВ «Інститут незалежної експертизи» вартість проведення ремонту квартири позивача становить 7\~910 грн. 00 коп. За проведення експертизи [PERSON] сплачено 2\~200 грн. 00 коп. Крім того, неправомірними діями відповідача позивачу завдано моральну шкоду, що виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір завданої моральної шкоди позивач оцінює у 10\~000 грн. 00 коп. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 15 травня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. 04 липня 2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву від [PERSON] . Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 11 липня 2019 року, судом до участі у справі залучено третю особу Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфорт-Т» (далі ТОВ «Комфорт-Т»). Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2019 року витребувано докази у ТОВ «Комфорт-Т». Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання від 16 січня 2020 року, ТОВ «Комфорт-Т» залучено до участі у справі в якості співвідповідача. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 лютого 2020 року у даній справі призначено судову будівельно-технічну експертизу. Ухвалою суду від 01 липня 2022 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання у справі. У судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] позовні вимоги не визнав, пояснив, що вина відповідача у заподіянні шкоди позивачу жодними доказами не доведена. Інформація зазначена у актах обстеження житлового приміщення базується виключно на припущеннях. Представник відповідача ТОВ «Комфорт-Т» - Кубрак Ж.Б. у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити у задоволенні даного позову до ТОВ «Комфорт-Т». Вислухавши пояснення позивача та її представника, заперечення відповідача та представника відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що на підставі договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Бурбан Т.М. від 28 лютого 2015 року, зареєстрованого у реєстрі № 212, [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] . Згідно з наказом № 3/1 від 01 січня 2018 року створено постійну діючу комісію для фіксування фактів затоплення житлових та нежитлових приміщень і складання актів обстеження приміщень у такому складі: головний інженер [PERSON] , заступник директора Маруняк І.В., сантехніки відповідальні за обслуговування будинку ( [PERSON] , [PERSON] ). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та збоку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до акту обстеження житлового приміщення від 03 жовтня 2018 року, складеного ТОВ «Комфорт-Т» на підставі звернення власника квартири [PERSON] , у квартирі [ADDRESS] виявлено мокру стелю у ванній кімнаті, причину потрапляння води на стелю не виявлено, також є мокра стеля у санвузлі. У квартирі [ADDRESS] , що розташована поверхом вище, явних протікань не виявлено. 22 жовтня 2018 року [PERSON] звернулася ТОВ «Комфорт-Т» із заявою про складання акту обстеження ванної кімнати. Згідно з актом обстеження житлового приміщення від 22 жовтня 2018 року, складеного ТОВ «Комфорт-Т» на підставі повторного звернення власника квартири [ADDRESS] [PERSON] , у квартирі проведено обстеження, мокра стеля у ванній кімнаті та у санвузлі, площа підтоплення стелі збільшується, відпадає фарба та шпаклівка, є припущення, що підтоплення іде з квартири [ADDRESS] поверхом вище. Одночасно 22 жовтня 2018 року працівниками ТОВ «Комфорт-Т» проведено обстеження ванної кімнати у квартирі [ADDRESS] з метою виявлення протікання, при цьому знімався унітаз, відсували душовий бокс. Коли промили душовий бокс водою, то виявили незначне протікання води на задній стінці боксу. У присутності членів комісії власники квартири герметизували душовий бокс, однак невідомо, що проблему усунуто. Відповідно до комісійного акту обстеження житлового приміщення від 12 грудня 2018 року, складеного ТОВ «Комфорт-Т», у квартирі [ADDRESS] за вищевказаною адресою, стеля у ванній кімнаті туалеті пошкоджена водою, площа пошкодження стелі збільшується. Власник квартири [ADDRESS] на неодноразові звернення сусідів з приводу підтоплення стелі не реагує. Листом від 12 грудня 2018 року ТОВ «Комфорт-Т» повідомив [PERSON] , що з питань неодноразового затоплення [PERSON] зверталася до ТОВ ««Комфорт-Т», посадовими особами якого тричі проводилася перевірка та складалися відповідні акти обстеження. У висновку акту від 22 жовтня 2018 року зазначено, що протікання води виникло у ванній кімнаті на задній стінці душового боксу. Станом на 12 грудня 2018 року мокра пляма на стелі та стінах туалетної та ванної кімнат збільшилася. Копія зазначеного листа також направлена на адресу [PERSON] 21 лютого 2019 року на підставі звернення [PERSON] представниками ТОВ «Комфорт-Т» складено черговий акт обстеження житлового приміщення, в якому зазначено, що площа пошкодження стелі у ванній кімнаті та туалеті збільшується. Стеля руйнується від протікання води. Причина протікання достовірно невідома, так як у квартирі [ADDRESS] вище поверхом доступ до сантехнічних комунікацій розводки труб води та каналізації обмежений, труби прокладені в стінках квартири. Листом від 06 березня 2019 року ТОВ «Комфорт -Т» повідомив [PERSON] про обстеження квартири [ADDRESS] на предмет встановлення причини підтікання. За результатами проведеного обстеження виявлено, що підтікання відбувається з внутрішньоквартирних трубопроводів, які замуровані в бетон та обкладені плиткою. У загальнобудинкових трубопроводах гарячого та холодного постачання підтікань не має. Відповідно до висновку про вартість проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] , проведення відновлювального ремонту (з податком на додану вартість) становить 7\~910 грн. 00 коп. Згідно з актом наданих послуг № 24 від 05 квітня 2019 року послуги з оцінки квартири становлять 2\~200 грн. 00 коп. З метою визначення технічних причин затоплення квартири [ADDRESS] , а також вартості завданого при цьому матеріального збитку, судом за клопотанням позивача призначалася експертиза. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 361/3045/19 від 20 червня 2022 року залиття поверхонь стелі у туалеті та ванної кімнати у квартири [ADDRESS] , враховуючи розташування пошкоджень в приміщеннях квартири сталося з вище розташованого поверху. Визначити причину залиттів приміщень з вище розташованих поверхів, зафіксованих актами № 36 від 03 жовтня 2018 року, № 36 від 22 жовтня 2018 року, № 36 від 12 грудня 2018 року та № 36 від 21 лютого 2019 року за результатами обстеження не виявляється можливим. Матеріальна шкода заподіяна внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] за вищевказаною адресою з урахуванням технічного стану непошкодженого опорядження, станом на час проведення обстеження становить 5\~616 грн. 10 коп. Відповідно до описової частини висновку квартира [ADDRESS] , розташована на сімнадцятому поверсі над квартирою [ADDRESS] в плані забудови житлового будинку, в квартирі виконані роботи з реконструкції, зокрема поєднані туалет ванна кімната. В суміщеному санвузлі установлені та підключені до гарячої і холодної води унітаз та душова кабіна. За результатами проведеного обстеження приміщень технічного поверху житлового будинку, що мало місце 26 березня 2021 року ознак пошкоджень трубопроводних мереж інженерних комунікацій та ознак залиттів на поверхнях конструктивних елементів (стін, перегородках, стелі та на підлозі) не спостерігається. У приміщеннях туалету та ванної квартири [ADDRESS] на поверхнях стель спостерігаються пошкодження опорядження та ознаки від залиття, зокрема: в туалеті на поверхні стелі ознаки залиття у вигляді плям та руйнування фарбувального шару, у ванній кімнаті на поверхі стелі спостерігаються ознаки залиття у вигляді плям та руйнування фарбувального шару. У процесі обстеження квартири [ADDRESS] виконаний пролив внутрішньої поверхні душової кабіни із змішувача, яким вона обладнана. Після чого душова кабіна була зміщена від установленого місця (відсунута від поверхні стіни) з метою огляду поверхні покриття підлоги під ванною. За результатами огляду, після проливу на поверхні покриття підлоги в місці попередньо установленої душової кабіни (під ванною) спостерігаються плями неправильної форми, а також калюжа води під трубопроводом водовідведення від душової кабіни. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Статтею 12\~ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з частиною першою статті 1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2\~постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. При розгляді даної справи по суті також встановлено, що у січні 2014 року підписано акт приймання-передачі житлового будинку по [ADDRESS] . 22 січня 2014 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Київській області зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації будинку [ADDRESS] . 01 квітня 2014 року житловий будинок секція « [ADDRESS] переданий безоплатно з балансу ПрАТ ВПБФ «Атлант» ТОВ «Комфорт-Т» з 01 квітня 2014 року. Відповідно до положень статті 1\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди. Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Частиною другою статті 21\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» визначено, що виконавець зобов`язаний, серед іншого: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Згідно зі статтею 322\~ЦК України тягар утримання майна лежить на власнику майна. За приписами частин першої та другої статті 12, статті 81\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами статей 76, 77, 79\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Зі змісту позовної заяви [PERSON] вбачається, що вона вказує на те, що неодноразове залиття її квартири, сталося з вини відповідача [PERSON] . При цьому позивач у ході розгляду справи підстав або предмету позову не змінювала. Не визнаючи позовних вимог про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, відповідач [PERSON] посилається на ті обставини, що причини затоплення квартири позивача зазначені у актах базуються на припущеннях. Разом з тим, у визначеному законом порядку відповідач [PERSON] акти не оскаржувала. При обстеженні її квартири [ADDRESS] , що мало місце 22 жовтня 2018 року, а саме душового боксу виявлено незначне протікання на задній стінці боксу. У ході проведення дослідження експертом встановлено, що у квартирі [PERSON] виконані роботи з її реконструкції, зокрема поєднані туалет та ванна кімнати. Доказів, які б свідчили, що реконструкція проведена з дотриманням вимог чинного законодавства відповідач до суду не надала. Акт технічного випробування та огляду системи внутрішнього водопостачання та внутрішнього водовідведення, складений 16 листопада 2019 року за адресою: [ADDRESS] , відповідно до якого встановлено відсутність вологих зон та цвілі у зонах прокладення внутрішніх систем каналізації та у зоні підключення до центральної мережі водовідведення, а також відсутні місця руйнування на швах, покритті підлоги та стінах, суд як доказ відсутності вини відповідача [PERSON] у заподіяння шкоди не приймає. При цьому враховує, що затоплення мало місце у жовтні 2018 року, грудні 2018 року та лютому 2019 року, про що свідчать відповідні акти. Вказаний акт технічного випробування, складений у листопаді 2019 року, при його складанні балансоутримувач ТОВ «Комфорт-Т» та [PERSON] участі не приймали. На момент складання вказаного акту на розгляді в суді вже перебував даний спір. Повідомлення про проведення обстеження ТОВ «Комфорт-Т» та [PERSON] направлено лише 11 листопада 2019 року, при цьому саме обстеження проведено 16 листопада 2019 року, тобто по сплину 5 днів. У висновку експерта за результатами проведеної експертизи чітко вказано, що залиття поверхонь стель туалету та ванної кімнати, враховуючи розташування пошкодження, сталося з вище розташованого поверху. Квартира [ADDRESS] , що належить відповідачу на праві власності розташована поверхом вище. Щодо неможливості визначення технічної причини залиття квартири позивача, то суд зазначає наступне. Факти залиття мали місце у жовтні, грудні 2018 року та лютому 2019 року, обстеження експертом об`єктів дослідження проводилося 26 березня 2021 року, тобто по сплину двох років. При цьому суд також враховує, що під час проведення обстеження об`єкту за результатами огляду, після проливу на поверхні покриття підлоги в місці попередньо установленої душової кабіни (під ванною) спостерігалися плями неправильної форми, а також калюжа води під трубопроводом водовідведення від душової кабіни. З огляду на встановлені обставини у їх сукупності, суд дійшов висновку, що затоплення квартири позивача сталося з вини відповідача [PERSON] . Доказів, які б свідчили, що завдання шкоди позивачу сталося з вини відповідача ТОВ «Комфорт-Т» судом при розгляді справи по суті встановлено не було. При визначенні розміру матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню позивачу, суд приймає до уваги висновок від 02 квітня 2019 року, складений ТОВ «Інститут незалежної експертизи», в якому зазначено, що вартість проведення ремонту квартири позивача становить 7\~910 грн. 00 коп. Вказаний звіт був актуальним на момент заподіяння шкоди, зазначена у ньому вартість відповідно є об`єктивною у порівнянні з висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 361/3045/19 від 20 червня 2022 року, в якому вартість матеріальної шкоди визначений у розмірі - 5\~616 грн. 10 коп. Стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача також підлягають витрати, понесені за складання вищевказаного висновку від 02 квітня 2019 року у розмірі - 2\~200 грн. 00 коп. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України). Відповідно до частини першої статті 1167\~ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. З урахуванням обставин і характеру заподіяння шкоди, тривалості моральних страждань позивачки внаслідок залиття її квартири і пошкодження майна ( з моменту залиття пройшло 5 років), вимушених змін у її житті, з відповідача [PERSON] на користь підлягає стягненню 3\~000 грн. 00 коп. у відшкодування моральної шкоди, оскільки такий розмір моральної шкоди відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості. Частиною першою, пунктом 2 частини третьої статті 133\~ЦПК України визначено наступне: судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. За проведення експертизи позивачем сплачено 11\~767 грн. 68 коп., вказані витрати підлягають відшкодуванню. Частиною шостою статті 139\~ЦПК України визначено, що розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача також підлягають витрати, понесені за складання вищевказаного висновку від 02 квітня 2019 року у розмірі - 2\~200 грн. 00 коп. Відповідно до частин першої та другої статті 137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Згідно з частиною третьою статті 137\~ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Водночас зі змісту частини четвертої статті 137\~ЦПК України вбачається, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Витрати за надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою, чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини другої статті 137 ЦПК України). Склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. З матеріалів справи вбачається, що 10 квітня 2019 року між адвокатом Куц О.А. та [PERSON] укладено договір про надання правових послуг адвоката. Відповідно до акту, наданих послуг згідно з договором від 15 квітня 2019 року вартість послуг складає 2\~000 грн. 00 коп. Понесені позивачем витрати у цій частині також підлягають відшкодуванню. Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню з відповідача [PERSON] підлягає понесений судовий збір у розмірі 2\~689 грн. 40 коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved