Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-12 00:00:00

21\~лютого 2022\~року [PERSON] звернулась до Приморського районного суду міста Одеси з позовними вимогами в яких просить зобов`язати відповідача Озхан Реджеп за свій рахунок привести приміщення горища житлового будинку [ADDRESS] до попереднього стану який існував до початку будівельних робіт на горищі та звільнити самовільно зайняте горище з приведенням його у придатний для подальшого використання за призначенням стан шляхом знесення/демонтажу тощо самочинно збудованої на ньому надбудови тощо, усунення всіх наслідків самочинного будівництва, облаштування горища та здійснення інших необхідних дій спрямованих на звільнення самочинно зайнятого горища та приведення його у придатний для подальшого використання стан у місячний термін з моменту набрання рішенням суду законної сили. Позивач мотивує свої вимоги тим, що відповідачем громадянином Турецької Республіки [PERSON] здійснено незаконне захоплення горищного приміщення що належить на праві сумісної власності всім власникам квартир в будинку [ADDRESS] , який є пам`яткою архітектури, здійснено самочинні незаконні будівельні роботи, змінено цільове призначення горищного приміщення та позбавлено доступу до горищного приміщення іншим власникам квартир в цьому будинку. Ухвалою суду від 22 лютого 2022 року відкрито провадження по справі, встановлено загальний порядок розгляду справи. 10 червня 2022 року від Управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради до суду надійшли письмові пояснення від 09 червня 2022 року № 01-45/139, у відповідності до яких просили суд задовольнити позовні вимоги [PERSON] по справі у повному обсязі та здійснювати розгляд справи без участі представника Управління. Протокольною ухвалою суду від 27 вересня 2022 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті. 26\~жовтня 2022\~року Державна інспекція архітектури та містобудування України 26 жовтня 2022 року надала до суду письмові пояснення, в яких просила суд задовольнити позовні вимоги [PERSON] по справі у повному обсязі та здійснювати розгляд справи без участі представника Управління. 12 квітня 2023 року від представника Позивача до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності, не заперечували проти заочного розгляду справи. Відповідач про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, відзив суду не надав. Заяв по суті справи також відповідачем не було надано. Згідно до п.п.6,7 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Крім того, ухвала суду про відкриття провадження у даній справі розмішена в Єдиному державному реєстрі судових рішень та на електронному сайті Приморського районного суду м. Одеси, тобто ухвала суду є доступною для ознайомлення та загальновідомою. Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідно до ст.275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ч. 1 ст.279 ЦПК України передбачено що розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Суд, у зв`язку з ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди представника позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.ст.280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних причин. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 283716300 від 09.11.2021 року яка наявна в матеріалах справи. З матеріалів справи, включаючи пояснення третіх осіб вбачається, що громадянином Турецької Республіки [PERSON] здійснено незаконне захоплення горищного приміщення що належить на праві сумісної власності всім мешканцям будинку [ADDRESS] . Будівлю по [ADDRESS] прийнято під охорону держави Україна як пам`ятку архітектури та містобудування місцевого значення (будинок Карузо, споруджений у 1848 році, добудований у 1946-1950 роках). Відповідно до наказу Міністерства культури та туризму України від 20.06.2008 року № 728/0/16-08, будівлю по [ADDRESS] занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за № 417-Од. 14 червня 2019 року Комунальним підприємством «Житлово-комунальний сервіс «Порто-Франківський» відносно відповідача [PERSON] був складений припис про зупинення в терміновому порядку всіх видів робіт на горищі будинку [ADDRESS] . 14 червня 2019 року Комунальним підприємством «Житлово-комунальний сервіс «Порто-Франківський» також був складений Акт обстеження будинку [ADDRESS] , яким зафіксовано, що на горищному приміщенні будинку [ADDRESS] ведуться будівельні роботи, частково розібраний вихід до горищного приміщення. Також цим Актом зафіксовано неможливість піднятися з парадної до горищного приміщення у зв`язку із відсутністю сходів, які раніше існували. Крім того цим актом зафіксовано демонтаж дерев`яного настилу та розкриття балок перекриття горищного приміщення на площі 80 кв.м. В листі\~Приморської районної\~адміністрації Одеської\~міської ради\~від 08\~жовтня 2019\~року №\~01-11/2/327вих,\~зазначено,\~що площа\~квартири [ADDRESS] .\~Також в\~листі сказано,\~що Департаментом\~культури,\~національностей,\~релігій та\~охорони культурної\~спадщини Одеської\~обласної державної\~адміністрації в\~зв`язку\~із порушенням\~відповідачем ст.\~23\~Закону України\~Про охорону\~культурної спадщини\~підготовлено приписи\~на адресу\~власників квартир\~з вимогою\~надати доступ\~до горищного\~приміщення. В цьому ж листі Приморської районної адміністрації Одеської міської ради від 08 жовтня 2019 року зазначено також, що за інформацією управління ДАБК Одеської міської ради вказаним управлінням неодноразово направлялась інформація на адресу департаменту ДАБІ в Одеській області для прийняття заходів реагування з питань проведення будівельних робіт у вказаному горищному приміщенні. В цій же відповіді Приморської райадміністрації від 08.10.2019 року зазначено, що згідно комісійного обстеження, яке відбулося 11.09.2019 року як захід реагування по факту проведення будівельних робіт в горищному приміщенні будинку [ADDRESS] за участю представників департаменту ДАБІ в Одеській області, управління ДАБК Одеської міської ради, управління з питань охорони обєктів культурної спадщини Одеської міської ради, райадміністрації, КП ЖКС Порто-Франківський, мешканців будинку доступ до горищного приміщення був відсутній. У відповіді КП ЖКС Порто-Франківський від 08 жовтня 2019 року № 2451/11 на адвокатський запит щодо руйнування горища та даху будинку [ADDRESS] сказано, що в червні 2019 року КП ЖКС Порто-Франківський був виявлений факт проведення робіт на горищі за даною адресою та була направлена інформація про проведення робіт на горищі до Приморської райадміністрації. В липні місяці 2019 року Приморською райадміністрацією був направлений лист до ДАБК ОМР щодо прийняття заходів відповідного реагування по вказаному факту проведення робіт. Зазначено також, що за даною адресою неодноразово проводилися комісійні обстеження спільно з представниками Приморської райдміністрації, ДАБК ОМР, управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини, КП ЖКС Порто-Франківський. Актом огляду від 02 квітня 2020 року, якій було складено за результатами перевірки будівлі-пам`ятки по вулиці Ланжеронівський, 28 у м. Одесі спеціалістом Департаменту культури, національностей, релігій та охорони культурної спадщини Одеської обласної державної адміністрації Найдичем М.С. зафіксовано, що під час перевірки зазначеної будівлі встановлено частковий демонтаж перекриття горища над сходовою клітиною будівлі та влаштування металевих сходів, що поєднують рівень другого поверху та нежитлові приміщення горища. Департамент культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської облдержадміністрації в своєму листі до Приморського відділу поліції ГУНП в Одеській області від 09 квітня 2020 року № 01-12/1587 зазначив, що 03.04.2020 року за результатами огляду будівлі, проведеного спеціалістом Департаменту культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської облдержадміністрації у присутності мешканців будівлі-пам`ятки зафіксовано, що власником квартири [ADDRESS] відповідачем Озхан Реджеп частково демонтовано перекриття горища над сходовою клітиною будівлі-пам`ятки, яке є загальною власністю всіх власників квартир у домі; влаштовано металеві сходи, що поєднують рівень другого поверху та нежитлові приміщення горища; під час перевірки не було доступу до горищного приміщення. 03 квітня 2020 року Департаментом культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської облдержадміністрації відповідачу Озхану Реджепу було винесено припис № 01-12/8 про термінове припинення будь-яких робіт на будівлі-пам`ятці (в тому числі - на горищі), які проводяться без погодженої органом охорони культурної спадщини науково-проектної документації та дозволу та без охоронного договору на користування пам`яткою культурної спадщини з органом охорони. 26 липня 2021 року Комунальним підприємством «Житлово-комунальний сервіс «Порто-Франківський» було надано письмову відповідь позивачу, у якій зазначено, що співробітниками Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Порто-Франківський» за адресою: вулиця Ланжеронівська, 28 власнику квартири [ADDRESS] (відповідачу Озхан Реджеп) було залишено припис про необхідність надання доступу до приміщень горища. В поясненнях Управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради від 09.06.2022р. № 01-45/139 по цій справі зазначені наступні фактичні данні, які встановлені також судом. Враховуючи памяткоохоронний статус житлового будинку [ADDRESS] , ремонтні та будь-які інші роботи в його приміщеннях та несучих конструкціях повинні проводитися за наявності дозвільних документів, оформлених відповідно до Законів України «Про охорону культурної спадщини» та «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: дозволу Департаменту культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської обласної державної адміністрації та дозволу Державної інспекції архітектури та містобудування України за класом наслідків СС3. 23 липня 2019 року Управлінням з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради було складено Акт № 150/2019 від 23.07.2019, яким зафіксовано проведення ремонтно-будівельних робіт у квартирі [ADDRESS] та на горищі над зазначеною квартирою будинку [ADDRESS] . 24.07.2019 року Управлінням з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради щодо замовника незаконного будівництва [PERSON] було складено припис № 01-15/09 з вимогою припинити незаконні будівельні роботи на горищі будинку [ADDRESS] . 10.09.2019 року та 20.09.2019 року Управлінням з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради було складено Акти № 190/2019 та № 203/2019, якими зафіксовано, що незаконні будівельні роботи на горищі будинку [ADDRESS] всупереч вимогам наведеного вище припису не були зупинені та супроводжувалися стін в західній та центральній частині горища. Таким чином, вимоги припису Управління від 24.07.2019 № 01-15/09 виконані не були. В процесі моніторингу питання проведення зазначених незаконних робіт на горищі будівлі-пам`ятки по вулиці Ланжеронівська, 28 Управлінням з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради встановлено, що ці роботи проводились протягом липня-вересня 2019 року у нічний час та у вихідні дні. Для недопущення представників контролюючих органів до місця проведення робіт, металеві двері входу до парадної були посилені додатковими накладками, замок замінено. Приписи Управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради, КП ЖКС Порто-Франківський та Департаменту культури ООДА з вимогою припинити роботи та надати правовстановлюючі та технічні документи відповідачем були проігноровані, доступу до приміщень не надано. В ніч з 18 на 19 листопада 2019 року в площині парапету над карнизом з боку чільного фасаду було влаштовано шість нових віконних прорізів, а також новий дверний проріз з балконом. В процесі зазначених робіт відбулось втручання в несучи конструкції будівлі-пам`ятки та змінено композиційне вирішення її чільного фасаду, що призвело до її пошкодження. На початку 2022 року у зв`язку із зверненням позивача - [PERSON] фахівцями Управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради під час огляду будівлі будинку [ADDRESS] було встановлено та зафіксовано Актом від 23.02.2022 № 26/1/2022, що зовнішні будівельні роботи на горищі будівлі-пам`ятки завершені, доступ через металеві двері до парадної відсутній. Таким чином, зазначено у поясненнях третьої особи - Управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради, на горищі будинку-пам`ятки місцевого значення по [ADDRESS] були проведені ремонтно-будівельні роботи з пристосування горища під житлове приміщення з втручанням у несучі конструкції та зміною композиції чільного фасаду. Роботи призвели до пошкодження пам`ятки, вони проводилися без необхідних дозвільних документів з боку відповідного органу охорони культурної спадщини - Департаменту культури ООДА. Проте, фактично, як свідчать матеріали справи, ці роботи призвели до суттєвого змінення пам`ятки у вигляді руйнації горища та даху та надбудови на їх місці нового поверху з втручанням у несучі конструкції та зміною композиції чільного фасаду. Ці роботи були проведені відповідачем без дозвільних документів, оформлених відповідно до Законів України «Про охорону культурної спадщини» та «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: дозволу Департаменту культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської обласної державної адміністрації та дозволу Державної інспекції архітектури та містобудування України за класом наслідків СС3. Відповідно до ст. 41 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.\~\~Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.\~\~Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Статтею 369 ЦК України\~встановлено, що співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності, здійснюється за згодою всіх співвласників. Згідно із частиною другою\~статті 382 Цивільного кодексу України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні). Згідно\~ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»\~спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні). Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення). У відповідності до частини другої статті 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до п. 1 ч. 1 та ч. 2\~ст. 6 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку»\~співвласники мають право вільно користуватися спільним майном багатоквартирного будинку з урахуванням умов та обмежень, встановлених законом або рішенням співвласників. Реалізація співвласником своїх прав не може порушувати права інших співвласників. Рішенням Конституційного Суду України від 02 березня 2004 року № 4-рп/2004 зазначено, що підтвердження права власності на допоміжні приміщення не потребує здійснення додаткових дій, зокрема створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, вступу до нього. Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 9 листопада 2011 року N 14-рп/2011 власники квартир дво- або багатоквартирних житлових будинків незалежно від підстав набуття права власності на такі квартири є співвласниками допоміжних приміщень у будинку. Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 25 листопада 2020 року по справі № 761/15741/17: «допоміжними приміщеннями є всі без винятку приміщення багатоквартирного житлового будинку, незалежно від наявності або відсутності в них того чи іншого обладнання, комунікацій, адже їх призначенням є обслуговування не лише будинку, а й власників квартир, підвищення життєвого комфорту і наявність різних способів задоволення їх побутових потреб, пов`язаних із життєзабезпеченням. Відповідно до частини другої статті 5 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» спільне майно багатоквартирного будинку не може бути поділено між співвласниками, і такі співвласники не мають права на виділення в натурі частки із спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону культурної спадщини» від 8 червня 2000 року № 1805-III\~ пам`ятки, їхні частини, пов`язане з ними рухоме та нерухоме майно забороняється зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця. Відповідно частини 4 статті 24 Закону України «Про охорону культурної спадщини» забороняється змінювати призначення пам`ятки, її частин та елементів, робити написи, позначки на ній, на її території та в її охоронній зоні без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. Відповідно частини 1 статті 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації. Відповідно до\~п.\~1.4.1.\~Правил утримання\~жилих будинків\~та прибудинкових\~територій,\~які затверджені Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 N 76, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Такий дозвіл відповідачем отримано не було. Відповідно до п. 1.4.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що призводять до порушення тривкості або руйнації несучих конструкцій будинку, погіршення цілісності і зовнішнього вигляду фасадів, порушення вимог протипожежної безпеки та засобів протипожежного захисту, не допускається. Перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, що погіршує умови експлуатації і проживання всіх або окремих громадян у будинку або квартирі, не допускається. Відповідно до п. 1.4.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов`язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану. У разі, якщо самовільне перепланування або переобладнання приводить до погіршення технічного стану жилого будинку в цілому та порушуються права інших споживачів, зазначені роботи виконуються виконавцем послуг, питання відшкодування вартості цих робіт власником, наймачем (орендарем) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення вирішується у судовому порядку. Відповідно до п. 3.1.14. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій входи на горища не повинні бути захаращеними. Відповідно до п. 3.2.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, на горищах та технічних поверхах повинен забезпечуватися доступ до всіх елементів горищного приміщення. Відповідно до п. 3.2.3. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, горищні приміщення повинні мати ходові дошки і приставні драбини для виходу на дах, а також двері і люки з щільно пригнаними стулками. Відповідно до п. 3.2.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, горищні приміщення не повинні бути захаращені будівельним сміттям, домашніми й іншими речами та обладнанням. Відповідно до п. 3.7.12. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, не дозволяється використовувати горища, технічні поверхи й приміщення для зберігання устаткування, меблів, вибухопожежонебезпечних матеріалів та інших небезпечних предметів. Відповідно до ст. 376 Цивільного Кодексу України будівля, споруда, інше\~нерухоме майно\~вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати\~будівельні роботи,\~чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво\~нерухомого майна, не набуває\~права власності\~на нього. Згідно з\~пунктом 7\~Правил користування\~приміщеннями житлових\~будинків,\~затверджених\~постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 08\~жовтня 1992\~року №\~572\~власники квартир\~зобов`язані\~використовувати приміщення\~житлових будинків\~за призначенням,\~забезпечувати збереження\~жилих і\~підсобних приміщень\~та технічного\~обладнання будинків,\~дотримуватися вимог\~нормативно-правових\~актів у\~сфері житлово-комунальних\~послуг,\~пожежної і\~газової безпеки,\~санітарних норм\~і правил; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян; не захаращувати горища. Відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України\~"Про регулювання містобудівної діяльності". Відповідно до частини 1 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Відповідно до частини 5 статті 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3. До значних наслідків (СС3) відносяться пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до\~Закону України\~"Про охорону культурної спадщини". Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (в редакції на час проведення будівництва відповідачем) проектування та будівництво об`єктів здійснюється у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених\~статтею 31\~цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 4-2) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування); 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) державна реєстрація права власності на закінчений будівництвом та прийнятий в експлуатацію у випадках, визначених цим Законом, об`єкт (його складову). Відповідно до частини 4 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, інженерно-технічних заходів цивільного захисту, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, перевезення небезпечних вантажів, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення. Відповідно до частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI Замовник має право виконувати будівельні роботи після видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із\~Законом України\~"Про оцінку впливу на довкілля". Відповідно до частини 7 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. Проте, як видно з пояснень по справі третьої особи - Державної інспекції архітектури та містобудування України, відповідачем Озхан Реджеп виконано будівельні роботи на горищі будинку [ADDRESS] без відповідного документа, передбаченого статтею 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до пункту 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється. Відповідно до пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.04.2011 року № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до\~Закону України\~Про оцінку впливу на довкілля. Відповідно до пункту 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461\~прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, а також комплексів (будов), до складу яких входять об`єкти з різними класами наслідків (відповідальності), здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката. Таким чином, Відповідач, як замовник будівництва, виконав самовільне будівництво - реконструкцію приміщення горища багатоквартирного будинку, а не в квартирі [ADDRESS] . Перелічені вище\~правові норми\~були порушені\~відповідачем Озхан\~Реджеп,\~який,\~як замовник\~будівництва,\~здійснив самочинне\~будівництво на\~горищі будинку\~ [ADDRESS] ,\~що є пам`яткою архітектури та містобудування місцевого значення, без отримання права на виконання даного виду будівельних робіт, що є порушенням статей 26 та 34 Закону України\~Про регулювання містобудівної діяльності, пункту 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.04.2011 року №466, пункту 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. № 461, Положення про порядок реконструкції вбудованих, вбудовано-прибудованих і прибудованих приміщень в м. Одесі, затвердженого рішенням Одеської міської ради від 17.04.2001 року № 2153-ХХІІІ. Зазначеним самочинним будівництвом відповідач [PERSON] в порушення статей 22, 24, 26 Закону України «Про охорону культурної спадщини» змінив пам`ятку та змінив призначення її частин та елементів без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини. Суд вважає, що проведення відповідачем зазначених робіт з самочинного будівництва без належним чином затвердженого проекту будівництва, відповідних погоджень та дозволів є потенційно небезпечним, так як проведення таких робіт здійснюється без контролю з боку відповідних органів та служб, що в свою чергу є порушенням діючих архітектурно-будівельних, протипожежних, санітарних та інших норм. Відповідачем не отримано права на проведення будівельних робіт (дозвіл на виконання будівельних робіт) до їх проведення; Відповідач незаконно заволодів частиною приміщення горища багатоквартирного будинку, яке належить на праві спільної сумісної власності всім власникам квартир у будинку. Самовільною виконуючи роботи з будівництва на горищі багатоквартирного будинку по [ADDRESS] , Відповідач порушив норми діючого законодавства щодо порядку проведення будівельних робіт, безпідставно та незаконно заволодів частиною приміщення горища багатоквартирного будинку, привів до неможливості безперешкодного доступу до інженерних комунікацій, які обслуговують житловий будинок, змінив конструкцію даху, порушив пожежну безпеку будинку. У зв`язку з цим, зазначене приміщення повинно бути приведено до попереднього стану. Оскільки позивачка [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] в цьому будинку та, відповідно, співвласницею горища в цьому будинку, такими незаконними діями відповідача Озхан Реджеп були порушені її майнові права. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»). З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] до Озхан Реджеп, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Державна інспекція архітектури та містобудування України, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, Управління з питань охорони об`єктів культурної спадщини Одеської міської ради, Департамент культури, національностей, релігій та охорони об`єктів культурної спадщини Одеської обласної державної адміністрації, Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про звільнення самовільно зайнятого нежитлового приміщення. На підставі\~ст. 141 ЦПК України, вимоги позивача про стягнення витрат по сплаті судового збору в розмірі 992, 40гривень, також підлягають задоволенню.

Outcome: approved