Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вище вказаним позовом посилаючись на ті обставини, що [INFO] помер [PERSON] , у зв`язку з чим відкрилась спадщина на майно належне спадкодавцеві. В свою чергу позивач [PERSON] є спадкоємцем спадкодавця [PERSON] за заповітом. Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач не подала заяви про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що їй не було відомо про те, що [PERSON] склав на її ім`я заповіт. При цьому, позивач вважає зазначену вище обставину поважною причиною пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з чим на теперішній час позивач змушена пред`явити відповідний позов, в якому просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . 05.10.2022 року ухвалою суду позовну заяву прийнято до розгляду та відкрите провадження у цивільній справі розгляд якої визначено проводити в порядку загального позовного провадження, а також витребувано інформацію з Кодимської міської ради Одеської області та Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області. В підготовче засідання позивач [PERSON] \~не з`явилася,\~про причини\~неявки суд\~не повідомила,\~про дату,\~час і\~місце судового\~засідання своєчасно\~повідомлялася належним\~чином у порядку встановленому ч.2, 4-6 ст. 128 та ч.5 ст. 130 ЦПК України, про що свідчить відповідна розписка її представника адвоката Мартинюка Ю.М. від 06.04.2023 року. При цьому, 11.04.2023 року від представника позивача адвоката Мартинюка Ю.М. до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, в якій зазначив про підтримання заявлених позовних вимог в повному обсязі. Представник відповідача Кодимської міської ради Подільського району Одеської області в підготовче засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час і місце судового засідання відповідач був своєчасно повідомлений належним чином у порядку встановленому ч.2, 4-6 ст. 128 та ч.5 ст. 130 ЦПК України, про що свідчить відповідна розписка його представника від 05.04.2023 року. При цьому, відповідач подав до суду клопотання від 10.04.2023 року № 03-17/1177 про розгляд справи за відсутності його представника. Водночас із цим, раніше відповідач подав до суду клопотання від 31.10.2022 року № 03-17/2976 про розгляд справи за відсутності його представника, в якому також зазначив, що визнає в повному обсязі позовні вимоги позивача. Згідно ч.3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Оскільки всі учасники справи в судове засідання не з`явились, враховуючи положення ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до положень ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Крім цього, згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе прийняти визнання позову відповідачем, оскільки судом не встановлено обставин, які б свідчили, що таке визнання суперечить вимогам закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Судом встановлено, що [INFO] у [PERSON] та [PERSON] народилася дитина дочка [PERSON] , про що свідчить копія свідоцтва про народження виданого Грабівською сільською радою Кодимського району Одеської області 03.08.1978 року. 03.07.2008 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила своє дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », що підтверджує копія свідоцтва про шлюб виданого Комаргородською сільською радою Томашпільського району Вінницької області, актовий запис № 9. За життя, а саме 22.01.2019 року, [PERSON] , який був зареєстрований та проживав в с. Грабове Кодимського району Одеської області, склав заповіт, згідно якого земельну ділянку розміром 2,36 га для ведення товарного селянського господарства, розташовану на території Грабівської сільської ради Кодимського району Одеської області, що належить йому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІІ-ОД № 060077 виданого Кодимською райдержадміністрацією 12.03.2004 року № 258, заповів своїй дочці [PERSON] , [INFO] , про що свідчить копія відповідного заповіту, посвідчений посадовою особою виконавчого комітету Грабівської сільської ради Кодимського району Одеської області та зареєстрований в реєстрі за № 06. Згідно інформації від 31.10.2022 року, наданої Кодимською міською радою Подільського району Одеської області за № 03-17/2972, запов іт складений [PERSON] 22.01.2019 року не скасований та не змінювався. [INFO] [PERSON] помер, про що свідчить копія свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого Кодимським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Подільському районі Одеській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 22.09.2021 року. Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Однак, в передбачений законом шестимісячний строк позивач [PERSON] не подала заяви про прийняття спадщини. В свою чергу, згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19), від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) і від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18). Водночас із цим абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 передбачено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При цьому, в листі пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013\~року № 24-753/0/4-13, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини визнавались: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (правовий висновок висловлений у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) і від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17 (провадження № 61-41480св18). В позовній заяві позивач [PERSON] зазначає, що їй стало відомо про існування заповіту, складеного [PERSON] на її ім`я лише після того як [INFO] загинув її чоловік [PERSON] і вона почала оформлювати спадщину останнього, у зв`язку із чим нею був пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , який мав закінчитися 20.03.2022 року, але з врахуванням положень пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від\~28\~лютого 2022\~р.\~№ 164 (зі змінами) закінчився 20.07.2022 року. При цьому, та обставина, що чоловік позивача [PERSON] [PERSON] помер (загинув) [INFO] підтверджує копія свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Миколаєві Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 08.06.2022 року та повідомлення про смерть [INFO] від 13.06.2022 року № 772. Відповідно ст. 1255 ЦК України, нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту. Водночас із цим, відповідно до положень статті 63\~Закону України\~«Про нотаріат» від 02.09.1993 року № 3425-XII (в редакції чинній на момент відкриття спадщини), нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з вимогами абзацу п`ятого підпункту 2.2 пункту 2 Глави 9 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, однією з підготовчих дій нотаріуса перед вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна є повідомлення про це тих спадкоємців, місце\~проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] не заводилась, про що свідчить лист-відповідь Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області від 28.10.2022 року № 510/01-16, внаслідок чого у останньої не було відомостей про відкриття спадщини. Відповідно до інформації від 10.04.2023 року, наданої Кодимською міською радою Одеської області за № 03-17/1176, повідомлення (виклик) спадкоємців після відкриття спадщини [PERSON] , померлого [INFO] , шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі, у визначений судом строк не здійснювалось. Аналізуючи надані докази та встановлені судом обставини, суд вважає, що необізнаність позивача [PERSON] про існування заповіту, складеного на її ім`я [PERSON] за свого життя, є поважною причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому, суд також враховує ту обставину, що інші спадкоємці після смерті спадкодавця [PERSON] з заявами про прийняття спадщини в держнотконтору не звертались і спадкова справа не заводилась, про що також свідчить лист-відповідь Кодимської державної нотаріальної контори Одеської області від 28.10.2022 року № 510/01-16. Ураховуючи вище викладене та прийняте судом визнання позову відповідачем суд вважає, що заявлений позивачем позов обґрунтований та підлягає повному задоволенню.

Outcome: approved