Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-12 00:00:00

До суду надійшла позовна заява ПАТ «АК «Київводоканал» до [PERSON] про стягнення заборгованості. У позовній заяві сторона позивача посилається на те, що 05.08.2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариством «АК «Київводоканал», що перейменоване на Приватне акціонерне товариство «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору-1. У разі відмови споживачів від отримання вказаних послуг, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «КА «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг. Таким чином, [PERSON] отримує послуги, надані позивачем за адресою: [ADDRESS] , на підставі Договору-1, оскільки після розміщення повідомлення та договору в газеті жодних заяв або повідомлень про відмову надання послуг не надходило. Відповідно до п. 1.1. Договору-1 ПрАТ «АК «Київводоканал» зобов`язується надавати відповідачу відповідної якості послуги з централізованого постачання холодної води та послуг водовідведення холодної та гарячої води (з використанням внутрішньо будинкових систем), а відповідач зобов`язується своєчасно оплачувати надані послуги за встановленими тарифами у строки і на умовах, що передбачені договором. Згідно з п. 3.1. Договору-1 розрахунковим періодом є календарний місяць. За цим договором застосовується щомісячна система оплати послуг. Платежі вносяться споживачем не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим. Відповідач в порушення умов Договорів та вимог законодавства зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.07.2014 року по 31.01.2020 року послуг з водопостачання та водовідведення не виконав належним чином, внаслідок чого вникла заборгованість у розмірі 12 334,85 грн. Окрім того, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 30.09.2019 №1716 встановлений розмір внесків за обслуговування вузлів комерційного обліку у розмірі 2,95 грн., який також не сплачений відповідачем. У зв`язку з простроченням оплати спожитих житлово-комунальних послуг, сплаті підлягає 3 % річних - 1 035,57 грн. та інфляційні втрати - 4 266,47 грн. Позивач зазначає, що надав можливість відповідачу погасити існуючу заборгованість без звернення до суду. Так, 26.01.2018 між позивачем та відповідачем укладено договір про розстрочення заборгованості, що виникла у зв`язку з несвоєчасним розрахунком за спожиті послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) за адресою: [ADDRESS] , яка станом на 26.01.2018 становила 9 846,72 грн. та відповідно підписанням якого відповідач повністю визнав дану заборгованість, однак вона не була погашена. У зв`язку з викладеним, просить задовольнити позов та стягнути з відповідача на користь ПрАТ «АК «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення у розмірі 12 337,80 грн.; 3 % річних у розмірі 1 035,57 грн.; інфляційні втрати у розмірі 4 266,47 грн. та витрати по оплаті судового збору у розмірі 1 921,00 грн. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 14.05.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі та визначено сторонам строк на подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень. Відповідач відзив у встановлені судом строки не подав. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Оскільки розгляд справи відбувається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, учасники справи не викликались. Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 05.08.2014 року в газеті «Хрещатик» № 110 (4510) було опубліковано повідомлення про публічний договір (оферту) про надання Публічним акціонерним товариством «АК «Київводоканал», що перейменоване на Приватне акціонерне товариство «АК «Київводоканал», як виконавцем житлово-комунальних послуг на підставі ст. 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» послуг з централізованого постачання холодної води, послуг водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем) та опубліковано договір про надання послуг з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем). Повідомленням визначено, що фізична особа (власник/квартиронаймач житлового приміщення у багатоквартирному будинку), що користується послугами з централізованого постачання холодної води та водовідведення холодної та гарячої води, вважається такою, що ознайомлена, погоджується та приєднується до умов Договору-1. У разі відмови споживачів від отримання вказаних послуг, така відмова має бути оформлена письмово та направлена до ПрАТ «КА «Київводоканал» для оформлення припинення надання цих послуг. За змістом положень ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до умов ст.ст. 641, 642 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. Так, сторона позивача у позовній заяві зазначає, що [PERSON] отримує послуги надані позивачем за адресою: [ADDRESS] , на підставі Договору-1, оскільки після розміщення повідомлення та договору в газеті жодних заяв або повідомлень про відмову надання послуг не надходило. При цьому слід зазначити, що факт відсутності договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі, необхідним є доведення факту надання та споживання таких послуг. Відповідне позиція викладене у постанові КГС від 21.04.2020 року (справа № 910/7968/19). Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Положеннями п. 2 ч. 1 ст. 5 цього Закону визначено, що до житлово-комунальних послуг, належать: комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до п. 30 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630, споживач зобов`язаний оплачувати послуги в установлені договором строки. Аналогічні положення містяться в ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», згідно яких споживач зобов`язаний, зокрема, укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом; оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. За положеннями ст. 9 цього Закону споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Згідно положень ст. 14 ЦК України цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї. Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідносини, в яких одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України). Положеннями ст. 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). За доводами сторони позивача, відповідач в порушення умов Договору та вимог законодавства зобов`язання щодо повної та своєчасної оплати спожитих в період з 01.07.2014 по 31.01.2020 послуг з водопостачання та водовідведення не виконав належним чином, внаслідок чого вникла заборгованість у розмірі 12 337,80 грн. Попри те, що Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» посилається на те, що відповідач отримує послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових мереж) за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору, однак в матеріалах справи відсутній договір про надання послуг з централізованого водопостачання та водовідведення, який би був підписаний відповідачем [PERSON] . Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» зазначило, що 05 серпня 2014 року в газеті «Хрещатик» № 110(4510) воно опублікувало повідомлення про публічний договір (оферту) про надання ПрАТ «АК «Київводоканал» послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем). Саме по собі розміщення ПрАТ «АК «Київводоканал» повідомлення у газеті «Хрещатик» № 110(4510) ПрАТ «АК «Київводоканал» про надання послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з водовідведення та змісту договору не свідчить про наявність договірних відносин між ПрАТ «АК «Київводоканал» та [PERSON] .. На виконання вимог ч.4 ст.165 Цивільного процесуального кодексу України, суддею в порядку досудової підготовки справи здійснено запит до Електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА», відповідно до наданої інформації, з якої вбачається, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 30 січня 2017 року. Між тим розрахунок заборгованості наданий за період з 01 липня 2014 року по 31 січня 2020 року. Проте для правильного вирішення питання цивільно-правової відповідальності споживача послуг Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» необхідно встановити чи є відповідач власником або співвласником квартири, або за згодою власника вона є іншою особою, яка користується квартирою та отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з яким або від імені якого укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал», взагалі не визначило правового статусу квартири та її власника/користувачів, що унеможливлює вирішення судом питання про стягнення заборгованості по оплаті послуг з централізованого водопостачання та водовідведення саме з [PERSON] .. За таких обставин, суд вважає, що позивачем Приватним акціонерним товариством «Акціонерна компанія «Київводоканал» не доведено, що відповідач [PERSON] є споживачем послуг, які постачає Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» до квартири за адресою: [ADDRESS] , та не доведена сума заборгованості за увесь період, що зазначений в довідці про розмір заборгованості. Окрім того, суд звертає увагу, що виходячи з положень ст.610 ЦК України , одним із видів порушення зобов`язання є прострочення - невиконання зобов`язання в обумовлений сторонами строк. За приписом статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності неможливість виконання ним грошового зобов`язання і у разі прострочення на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. 26.01.2018 ПрАТ «АК «Київводоканал» та [PERSON] уклали договір № 2903007256/Р/2017 про розстрочення заборгованості, предметом якого є заборгованість відповідача перед позивачем, що виникла у зв`язку з несвоєчасним розрахунком за спожиті послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: [ADDRESS] , яка станом на 26.01.2018 становить 9 846,72 грн. Згідно з умовами, визначеними в пунктах 1.1., 1.2., 2.1. та 2.2. цієї угоди, сторони домовились, що позивач надає відповідачу розстрочку по сплаті заборгованості в розмірі 17 695,11 грн. за послуги з централізованого постачання питної холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за адресою: [ADDRESS] , за умови проведення своєчасного та повного розрахунку відповідача за поточними нарахуваннями за послуги з централізованого постачання питної холодної води та послуги з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем). Розстрочення заборгованості, вказаної в п.п. 1.1 Договору надається на двадцять чотири календарних місяці (з 01.02.2018 по 31.01.2020), відповідно до п. 2.2 боржник щомісячно, до 25 числа відповідного місяця, визначеного в графіку погашення заборгованості, зазначеному у п. 2.1 даного договору, зобов`язується перераховувати грошові кошти на розрахунковий рахунок позивача вказаний в п. 2.2 договору. Відповідно до частини 2 статті 604 ЦК України зобов`язання припиняється за домовленістю сторін про заміну первісного зобов`язання новим зобов`язанням між тими ж сторонами (новація). Отже з укладенням сторонами 26.01.2018 договору № 2903007256/Р/2017 про розстрочення заборгованості, яке виникло на підставі попередньої заборгованості за несвоєчасний розрахунок за спожиті послуги з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) за період до 26.01.2018, відсутні правові підстави для стягнення заборгованості. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За приписами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. При цьому згідно з ч.2 ст.83 ЦПК позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вимоги до відповідача є безпідставними та недоведеними, а тому позов задоволенню не підлягає.

Outcome: dismissed