Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-11 00:00:00

Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» (далі АТ «Ощадбанк» в особі філії ХОУ АТ «Державний ощадний банк України») звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за ДКБО фізичних осіб та заявою на встановлення відновлювальної кредитної лінії в розмірі 34148,83 грн., а також судові витрати в розмірі 2481 грн. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 08.08.2016 року між ПАТ «Державний ощадний банк України», правонаступником якого є АТ «Ощадбанк» та [PERSON] було укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, шляхом підписання заяви про приєднання та заяви про встановлення відновлювальної кредитної лінії, відповідно до умов якого позивач встановив відповідачу кредитну лінію в розмірі 30\~000 грн., на строк 36 місяців, зі сплатою 28% відсотків річних на картковий рахунок з використанням платіжної картки. Взяті на себе зобов?язання за зазначеним договором Банк виконав своєчасно і в повному обсязі. [PERSON] порушив зобов`язання стосовно своєчасного повернення отриманого кредиту, сплати нарахованих за користування кредитними коштами процентів, в зв?язку з чим станом на 17.01.2022 року за відповідачем рахується заборгованість у розмірі 34\~148,83 грн. Посилаючись на вказані обставини позивач просить стягнути виниклу заборгованість з відповідача, а також\~стягнути з відповідача понесені \~позивачем \~судові витрати по сплаті судового збору. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 23.02.2022 року провадження по вищевказаній справі відкрито та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 року "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова та Комінтернівського районного суду м. Харкова, визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави. 21.04.2022 року вказана цивільна справа була надіслана до Ленінського районного суду м. Полтави, у зв`язку зі зміною територіальної підсудності судових справ, відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 10.03.2022 року № 4/0/9-22. В Ленінському районному суді м. Полтави вищевказана цивільна справа реєстрацію в автоматизованій системі документообігу не проходила. Розпорядженням Голови Верховного Суду від 17 листопада 2022 року № 65 відновлено територіальну підсудність судових справ Комінтернівського, Ленінського, Московського, Орджонікідзевського, Фрунзенського, Червонозаводського районних судів м. Харкова, Чугуївського міського суду Харківської області, Дергачівського, Харківського районних судів Харківської області, змінену розпорядженням Голови Верховного суду від08.03.2022року №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» із 23 листопада 2022 року. 01.02.2023 року справу передано для продовження розгляду судді Онупко М.Ю. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 02.02.2023 року було призначено судове засідання для розгляду цивільної справи № 641/1236/22 по суті. В судове засідання представник позивача не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання \~не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся у встановленому законом порядку, про причини\~своєї не явки суду не повідомив та відзив до суду не надав. За згодою представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч.1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів , поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.1 \~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 08.08.2016 року між ПАТ «Державний ощадний банк України», правонаступником якого є АТ «Ощадбанк» та [PERSON] було укладено договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, шляхом підписання заяви про приєднання та заяви про встановлення відновлювальної кредитної лінії, відповідно до умов якого позивач встановив відповідачу кредитну лінію в розмірі 30\~000 грн., на строк 36 місяців, зі сплатою 28% відсотків річних на картковий рахунок з використанням платіжної картки. Згідно до п.п. 1.2, 1.5 договору для отримання кредиту клієнт особисто надає банку заяву на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту), оформлену за встановленою банком формою та підписану клієнтом, і документи згідно з визначеним банком переліком. Вказаний договір, в тому числі заява на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) та інші документи, які є їх невід`ємними частинами є кредитним договором, укладеним між банком та клієнтом. Датою укладення кредитного договору є дата підписання заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту) уповноваженим представником (працівником) банку; датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів). Відповідно до п. 1.14 договору за користуванням кредитом клієнт зобов`язаний сплачувати банку проценти в порядку та розмірах, визначених в заяві на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту) та в додатку № 1 до договору, - в разі зміни умов кредитування згідно пункту 10.1.3 Розділу ХХ договору. У випадку, передбаченому в Заяві на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту), клієнт зобов`язаний щомісячно (у терміни, передбачені для сплати процентів) здійснювати часткове повернення кредиту шляхом сплати суми обов`язкового щомісячного платежу якщо це вимагається умовами надання кредиту. Також, п. 1.22 договору встановлено, що якщо клієнт не сплатив обов`язковий щомісячний платіж / не погасив заборгованість за кредитом/несанкціонованим овердрафтом у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а платіжна картка при цьому блокується. Пунктом 1.24\~договору передбачено\~право банку\~вимагати від\~клієнта дострокового\~повернення кредиту,\~сплати процентів\~за користування\~ним та\~інших платежів\~за договором\~та застосувати\~процедуру звернення\~стягнення на\~майно клієнта\~згідно із\~законодавством (в\~т.ч.\~звернути стягнення\~на грошові\~кошти,\~що розмішені\~на будь-якому\~рахунку клієнта),\~у випадку\~невиконання або\~неналежного виконання\~клієнтом зобов`язань\~щодо вчасного\~повернення кредиту\~(в\~тому числі\~сплати суми\~обов`язкового\~щомісячного платежу),\~сплати процентів\~за користування\~ним та\~інших платежів. В період дії договору,\~відповідач належним чином не дотримувалася \~умов договору, внаслідок чого станом на 17.01.2022 року у відповідача перед Банком виникла заборгованість в розмірі 34\~148,83 грн., з яких: - 30 000 грн. загальна сума основної заборгованості (основного боргу); - 3429,64 грн. загальна сума заборгованості по сплаті процентів за користуванням кредитом; - 10 грн. сума комісії; - 68 грн. сума заборгованості за несанкціонованим овердрафтом; - 12,41 грн. сума заборгованості за процентами за несанкціонованим овердрафтом; - 128,22 грн. розмір 3% річних на суму простроченого кредиту; - 27,02 грн. - розмір 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів; - 113,54 грн . втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом. Розмір заборгованості підтверджується розрахунком заборгованості та умовами \~договору укладеного між сторонами. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із частиною першою статті 633\~ЦК\~України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом статті 634\~цього\~Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Ощадбанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634\~ЦК\~України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1\~ЦК\~України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048\~ЦК\~України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив стягнути тіло кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник). Відповідно до ст. ст. 526, 1054 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього Кодексу; за кредитним договором позичальник зобов`язаний повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 610\~ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Відтак, враховуючи, що відповідач не сплатив у строки, визначені законом, заборгованість за договором, він вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання. Пунктом 5.1. постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань» від 17.12.2013 року № 14 передбачено, що кредитор вправі вимагати, у тому числі в судовому порядку, сплати боржником сум інфляційних нарахувань та процентів річних як разом з оплатою суми основного боргу, так і окремо від неї. За приписами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Таким чином, законом встановлено обов`язок боржника у разі прострочення виконання грошового зобов`язання сплатити на вимогу кредитора суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції та трьох відсотків річних за весь час прострочення виконання зобов`язання, до повного виконання грошового зобов`язання. За змістом ст. 625 ЦК України, нарахування інфляційних є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від ухвалення рішення суду про присудження суми боргу, відкриття виконавчого провадження чи його зупинення. Індекс інфляції та 3% річних від простроченої суми підлягають сплаті до моменту фактичного повернення боргу. На час розгляду справи судом, відповідачем не надано даних, що свідчать про погашення заборгованості та про причини несвоєчасного погашення заборгованості за кредитним договором у добровільному порядку. Крім того, суду не надано беззаперечних, належних та допустимих доказів, які свідчать про наявність підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до ст. 617 ЦК України. Статтею 78 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані\~встановлюються такими\~засобами:\~1)\~письмовими,\~речовими і\~електронними доказами;\~2)\~висновками\~експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 2 ст. 79 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Приписами ч.\~1\~ст.\~81\~ЦПК України\~визначено,\~що кожна\~сторона повинна\~довести ті\~обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Таким чином,\~суд \~приходить\~\~до \~висновку,\~що \~стягненню\~підлягає\~сума заборгованості\~\~за кредитним\~договором в\~розмірі\~34\~148,83 грн., тобто 30 000 грн. загальна сума основної заборгованості (основного боргу), 3429,64 грн. загальна сума заборгованості по сплаті процентів за користуванням кредитом, 10 грн. сума комісії, 68 грн. сума заборгованості за несанкціонованим овердрафтом, 12,41 грн. сума заборгованості за процентами за несанкціонованим овердрафтом, 128,22 грн. розмір 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України) на суму простроченого кредиту, 27,02 грн. - розмір 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України) на суму нарахованих та несплачених процентів, 113,54 грн . втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом, у зв`язку з чим позовні вимоги\~позивача підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь АТ «Ощадбанк» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2481 грн. На підставі\~викладеного\~та\~

Outcome: approved