Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-16 00:00:00

У лютому 2023 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про зобов`язання відповідача безоплатно здійснити заміну рушникосушарки та стягнення з відповідача його на користь моральну шкоду у розмірі 2 000 грн. 00 коп. Позовні вимоги мотивовані тим, що 30.08.2019 року в належній позивачу квартирі [ADDRESS] , сталося залиття через прорив труби рушникосушарки. Позивач неодноразово звертався до відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про проведення ремонту рушникосушарки. Разом з тим, такий ремонт не був здійснений відповідачем. Оскільки рушникосушарка передбачена системою гарячого водопостачання будинку і має нероздільну від основної труби конструкцію, а саме відсутня запірна арматура, рушникосушарка приварена до стоякової труби, то вона вважається частиною стоякової труби гарячого водопостачання, відповідно - рушникосушарка належить до спільного майна будинку та відповідач повинен ремонтувати її за рахунок тих платежів, що вносяться позивачем щомісяця на утримання спільного майна будинку. Тому, позивач звернувся з даним позовом до суду та просив зобов`язати відповідача безоплатно здійснити заміну рушникосушарки та стягнути з відповідача його на користь моральну шкоду у розмірі 2 000 грн. 00 коп. Ухвалою суду від 21.02.2023 року позов залишено без руху та надано строк позивачу для усунення недоліків, а саме для надання доказів надсилання листом з описом вкладення відповідачу копій поданих до суду документів або надання копії позовної заяви для відповідача та копії всіх документів, що додаються до неї (а.с. 56). Після усунення недоліків ухвалою суду від 06.03.2023 року відкрито провадження у справі за правилами позовного (спрощеного) провадження з повідомленням сторін (а.с. 65). 21.03.2023 року від представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» - Кляуса Д.О. до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого заперечив проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що опалювальні прилади в квартирах житлових будинків згідно з Порядком обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 № 219, не належать до внутрішньо будинкових систем відповідно витрати на їх заміну не входять до складу послуг з утримання багатоквартирного будинку та його прибудинкової території, у зв`язку з чим утримання та ремонт, своєчасна заміна внутрішньоквартрних мереж приладів, пристроїв та обладнання є обов`язком власника квартири. Крім того, в позовній заяві не містяться докази, які підтверджують її обґрунтування, наявність та розмір, позивач також не надано жодних пояснень та розрахунків щодо того, з якого саме розрахунку позивач виходив визначаючи розмір моральної шкоди. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позові. Представник відповідача - [PERSON] заперечив щодо задоволення позовних вимог, посилаючись на підстави, викладені у відзиві Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Згідно з положеннями п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Згідно зі ст. 5 вказаного Закону до житлово-комунальних послуг належать: 1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: - утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; - купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; - поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2) комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами. Відповідно до вимог ч. 2, 4 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» чинного на час виникнення спірних правовідносин, виконавець комунальної послуги зобов`язаний забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини. Управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком. Судом встановлено та вказана обставина не заперечувалась представником відповідача, будинок [ADDRESS] на час виникнення спірних правовідносин знаходився на балансі та обслуговуванні КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва». Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу квартири від 24.04.2003 року та свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 11-13). 10.09.2019 року, 01.06.2020 року та 07.12.2020 року позивач [PERSON] звернувся до ЖЄУ «Печерськжитло» про проведення ремонту рушникосушарки в належній йому квартирі (а.с. 17-21). Відповідно до листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» від 25.03.2021 року позивача [PERSON] було повідомлено, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» з 10.06.2018 року та до укладення співвласниками багатоквартирного будинку договору про надання послуг з управління будинком, у порядку визначеному Законом України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» від 14.05.2015 № 417-VIII, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій на умовах, визначених такими договорами, а отже і за ціною, яка склалася на день набрання чинності Законом (а.с. 14-15). Згідно з листом Печерської районної в м. Києві державної адміністрації від 21.08.2020 року та від 09.09.2020 року позивача [PERSON] було повідомлено про розгляд його звернення щодо проведення робіт по заміні рушникосушарки в № 101, розташованої за адресою: [ADDRESS] , та відповідно опалювальні прилади в квартирах житлових будинків згідно з Порядком обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.08.2018 № 219, не належать до внутрішньобудинкових систем і їх заміна не входять до переліку робіт (послуг), витрати на які включаються до складу витрат на утримання будинку та прибудинкової території (а.с. 33-36). Відповідно до листа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» від 18.01.2022 року позивача [PERSON] було повідомлено про розгляд його звернення щодо надання акту про залиття квартири в [ADDRESS] , акту про технічний стан рушникосушарки та повідомлено, що згідно даних з програмно-апаратного комплексу СЕД «АСКОД», який призначений для автоматизації процесів документообігу у період 2019-2021 року письмових звернень від мешканців квартири [ADDRESS] зазначеного будинку щодо складання акту про залиття не надходило, відповідно такий акт працівниками житлово-експлуатаційної дільниці «Печерськжитло» не складався. Крім того, згідно з інформацією житлово-експлуатаційної дільниці «Печерськжитло» неодноразові спроби працівників підприємства провести огляд стану рушникосушарки в квартирі [ADDRESS] не дали бажаного результату, у зв`язку з відсутністю доступу до квартир (двері ніхто не відчиняв, встановити телефонний зв`язок не вдалося). За змістом ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення. Пунктом 3 розділу І «Порядку обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 219 від 15.08.2018 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.09.2018 року за № 1074/32526, визначено, що: - точка приєднання внутрішньобудинкової системи водовідведення багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - це трійник на відгалуженні від стояка внутрішньобудинкової системи водовідведення (трійник належить до внутрішньобудинкової системи); - точка приєднання внутрішньобудинкової системи водопостачання та системи постачання гарячої води багатоквартирного будинку до житлового (нежитлового) приміщення - перша запірна арматура на відгалуженні від стояків у межах приміщення (запірна арматура не належить до внутрішньобудинкової системи). Згідно з п. 5 вказаного Порядку обслуговування систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води в межах житлового (нежитлового) приміщення від точки приєднання здійснюється його власником (співвласниками). Відповідно до п. 1.1 ДБН В.2.5.-64.2012 "Внутрішній водопровід та каналізація" ці норми встановлюють вимоги до проектування та будівництва систем внутрішнього холодного та гарячого водопостачання, каналізації і водостоків при новому будівництві, реконструкції, капітальному ремонті, технічному переоснащенні та реставрації будинків, будівель, споруд різного призначення. Пунктом 1.1 ДБН В.2.5.-64.2012 "Внутрішній водопровід та каналізація" визначено, що для підтримання температурного режиму у ванних кімнатах і душових потрібно встановлювати рушникосушарки, які за принциповими схемами водопостачання можуть монтуватися у систему централізованого опалення або гарячого водопостачання. Тобто, відповідно до норм ДБН В.2.5.-64.2013 "Опалення, вентиляція та кондиціонування»" рушникосушарка - це опалювальний прилад, який є елементом для передачі теплоти в приміщення. При цьому, опалювальні прилади в квартирах житлових будинків згідно з «Порядком обслуговування внутрішньобудинкових систем теплопостачання, водопостачання, водовідведення та постачання гарячої води», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 219 від 15.08.2018 року не належать до внутрішньо будинкових систем та їх заміна не входить до переліку робіт (послуг), витрати на які включаються до складу витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території. Згідно з п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2016 № 1024 та ст.. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» утримання та ремонт, своєчасна заміна внутрішньоквартирних мереж приладів, пристроїв та обладнання є обов`язком власника квартири. Тому, рушникосушарки у квартирі [ADDRESS] , не належить до внутрішньобудинкових мереж і не входить в сферу обслуговування КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва». Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Верховного суду від 03.10.2018 року у справі № 668/7511/15-ц, шкода, завдана залиттям квартири, повинна бути відшкодована особою, у власності якої перебуває квартира та елемент системи водопостачання, який став причиною такого затоплення. Так, у статті 151 ЖК УРСР встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, а згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування. За вказаних обставин, позивачем не доведено, які неправомірні дії або бездіяльність КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» дають підстави для притягнення останнього до цивільно-правової відповідальності, якщо саме власник квартири [ADDRESS] , тобто, позивач [PERSON] зобов`язаний забезпечити її схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача безоплатно здійснити заміну рушникосушарки задоволенню не підлягають. Щодо вимог позову про відшкодування моральної шкоди, суд виходить з такого. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору (п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»). Частина 1 ст. 23 ЦК України закріплює, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно з п. 4, 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах по відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31.03.1995 № 4 у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що обов`язковими підставами відшкодування моральної шкоди є наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Водночас, в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо завдання позивачу моральної шкоди внаслідок протиправних дій відповідача. Крім того, позивач у своєму позові не навів, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, в чому вона проявилась. При цьому, суд не бере до уваги доводи позивача про безпідставне зволікання відповідача прийняття за його заявами відповідного рішення щодо проведення ремонту рушникосушарки, у зв`язку з тим, заяви були зареєстровані, але відповіді ненадані, що завдало йому моральних страждань, оскільки вказане спростовується матеріалами справи, зокрема, листами КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» про розгляд заяв позивача про проведення ремонту рушникосушарки. Таким чином, виходячи зі встановлених обставин справи та вимог чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини сторін щодо відшкодування моральної шкоди, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, оскільки позивачем не надано жодного доказу того, що позивачу завдано моральну шкоду діями чи бездіяльністю відповідача, тому позовні вимоги в цій частині також задоволенню не підлягають. З урахуванням викладених обставин, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір компенсується за рахунок держави. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed