Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-17 00:00:00

У вересні 2021 року позивач звернулась до суду з позовною заявою про стягнення із Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №4» Кропивницької міської ради» в рахунок відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] в розмірі 50 000,00 грн. та відшкодування моральної шкоди в розмірі 40 000,00 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що квартира [ADDRESS] , належить позивачу на праві приватної власності, що підтверджується договором купівлі-продажу, зареєстрованому в реєстрі за №1874 від 26.06.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Писаковською О.І. 20.07.2021 року близько 21.00 год. квартиру позивача було затоплено під час зливи. Вказує, що дана подія сталася внаслідок халатного ставлення працівників КП «ЖЕО №4» до своїх обов`язків щодо обслуговування будинку, а саме перевірки справності водостічних труб, та проведення вчасного ремонту даху будинку. 21.07.2021 року в квартирі позивача комісією у складі головного інженера КП «ЖЕО №4» Гаршан Н.В., заступника начальника КП «ЖЕО №4» Восьмак Т.В., слюсаря-сантехніка КП «ЖЕО №4» Горбунова Ю.Ф. проведено обстеження та зроблено висновок, що затоплення виникло результаті раптового, одноразового понаднормового випадіння атмосферних опадів у вигляді дощу, який відбувся увечері 20.07.2021 року близько 20.00 год. З висновками комісії КП «ЖЕО №4» Шалова Н.В. не погоджується, вважає що залиття відбулось внаслідок неналежного утримання дахового покриття та перевірки справності водостічних труб, яке мало місце саме з вини КП «ЖЕО №4». Зробити ремонт власними коштами позивача не має змоги, оскільки сума збитків є досить значною для її бюджету. Неправомірними діями відповідачів завдано [PERSON] моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, порушення звичного способу життя, необхідності докладань додаткових зусиль для його нормалізації. В результаті затоплення квартири, вологість повітря значно підвищена, на стінах утворився грибок та пліснява, що є дуже шкідливим для здоров`я. Відповідач не бажає в добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, в зв`язку з чим позивач змушена звернутись до суду для відшкодування майнової та моральної шкоди завданої затопленням квартири /а.с.1-3/. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 13.09.2021 року прийнято позовну заяву та відкрито провадження по справі, призначено підготовче засідання. 25.10.2022 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, яким вимоги не визнала, у їх задоволенні просила відмовити. Вказала, що в даному випадку відсутній прямий умисел та причинно-наслідковий зв`язок між причиною залиття та діями працівників КП «ЖЕО № 4» щодо заподіяння матеріальної шкоди. Зокрема, 21.07.2021 року по місту Кропивницький спостерігалась активна грозова діяльність, відмічались зливові дощі, місцями сильні зливи різної інтенсивності. Заливний дощ спричинив масу шкоди мешканцям міста. В результаті бездіяльності співвласників багатоквартирного будинку по [ADDRESS] , які залишили залишки матеріалів утеплення (пінопласт) на покрівлі будинку, що стало причиною затікання кв. [ADDRESS] , шляхом забиття ливнової каналізації залишками пінопласту. В даному випадку пересічні обставини, які мають об`єктивний характер, незалежний від волі особи, свідчать про відсутність вини КП «ЖЕО №4». Поточний ремонт покрівлі даного житлового будинку в розмірі 5% від загальної площі було заплановано на 3-й квартал 2021 року та виконано вчасно, з перевиконанням (згідно графіка). Крім того, вказує, що позивач також не надала до суду жодних доказів стосовно підстав та заявленого розміру моральної шкоди, судово-психологічну експертизу в контексті моральної шкоди не заявляла /а.с. 43-49/. Представником позивача 25.10.2022 року до суду подано висновок експерта №1512/1/21 від 02.02.2022 року та 07.11.2022 року заяву про збільшення позовних вимог, якою просить стягнути із Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація №4» Кропивницької міської ради» в рахунок відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] в розмірі 67 673,00 грн. та відшкодування моральної шкоди в розмірі 40 000,00 грн. /а.с. 64-79, 85/. Згідно ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 07.11.2022 року закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні /а.с. 88-89/. В судове засідання представник позивача через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у їх відсутності, вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання також подав заяву щодо розгляду справи у його відсутності, вимоги визнав, у їх задоволенні просив відмовити з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу зареєстрованого в реєстрі за №1874 від 26.06.2007 року посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Писаковською О.І. Квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] /а.с. 4-5/. Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація № 4» Кропивницької міської ради» являється комунальним підприємством, що створене на підставі рішення Кіровоградської міської ради від 15.07.2014 року, за № 3235 «Про створення комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація № 4» Кіровоградської міської ради», затвердження статуту, застосування тарифу, передачу житлового фонду та матеріальних цінностей». Метою діяльності підприємства є здійснення виробничо-господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреб населення у житлово-комунальних чи окремо в житлових або комунальних послугах, в тому числі надання послуг з управління багатоквартирними житловими будинками та нежитловими приміщеннями, що здійснюється підприємством в якості управляючої компанії чи управителя на підставі укладених договорів або іншими передбаченими чинним законодавством способами, а також забезпечення кваліфікованого утримання і обслуговування житлового фонду, його інженерного обладнання, належного санітарного стану прибудинкових територій та отримання прибутків для задоволення на цій основі економічних і соціальних інтересів засновника та членів трудового колективу. Рішенням Виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького від 12.11.2019 року за №627 «Про призначення управителів багатоквартирних будинків у місті Кропивницькому», КП «ЖЕО №4» було визначено управителем багатоквартирного будинку в якому знаходиться квартира позивача та укладено відповідний договір між КП «ЖЕО №4» і ГУЖКГ Міської ради міста Кропивницького. 20.07.2020 року близько о 20.00 год. сталося залиття квартири [ADDRESS] , що підтверджується актом комісії у складі головного інженера КП «ЖЕО №4» Гаршан Н.В., заступника КП «ЖЕО №4» Восьмак Т.В., слюсаря сантехніка [PERSON] від 21.07.2021 року, в якому вказано, що в результаті затоплення має місце наступне: в кладовій кв. [ADDRESS] виявлені вологі сліди на стіні та стелі, пошкоджено шпалери площею до 12,0 м2; ванна кімната-стіни (керамічна плитка), стеля (шпалери) - на момент обстеження мають сліди затікання; кухня - на стелі (фальшплити) мають сліди затікання до 8,0 м2, на стінах шпалери - мають сліди затікання в верхній частині площею до 10 м2 ; коридор при вході - стеля не пофарбована (шпаклівка) має сліди затікання площею до 8 м2, стіни - шпалери мають пошкодження на стикових з`єднаннях; коридор за аркою - на стінах та стелі шпалери мають сліди затікання та відшарування на стиках; кімната (1) - стіни (шпалери) мають часткові сліди затікань, стеля пофарбована водоемульсійною фарбою - має сліди затікання площею до 15,0 м2, вхідні двері до кімнати не зачиняються; кімната (2) - стеля зі слів власника дерев`яна, на момент обстеження затікання не виявлено, стіни шпалери в окремих місцях вологі; кімната (3) - підлога (лінолеум) - на момент обстеження вологий, стеля - частково водоемульсійна фарба та частково шпалери мають сліди затікання на стикових з`єднаннях, стіни - шпалери мають сліди затікання, вхідні двері до кімнати не зачиняються. На момент обстеження двічі в терміновому порядку працівниками КП «ЖЕО № 4» виконано прочищення труб від залишків матеріалів від утеплення зовнішніх стін (залишки пінополістеролу), яке виконувалось мешканцями будинку. Покрівля над кв. [ADDRESS] знаходиться в задовільному стані. Ключі від технічного поверху та виходу на покрівлю мають виключно власники квартир будинку, які при необхідності надають доступ працівникам різних підприємств, які надають послуги інтернет провайдерів, послуги з утеплення зовнішніх стін та інше. При цьому, вищезазначеною комісією у складі головного інженера КП «ЖЕО №4» Гаршан Н.В., заступника КП «ЖЕО №4» Восьмак Т.В., слюсаря сантехніка [PERSON] встановлено, що причиною залиття кв. [ADDRESS] є випадіння наднормових атмосферних опадів та зазначено, що в зв`язку з переміщенням хвильового атмосферного фронту по м. Кропивницькому спостерігалася активна грозова діяльність, зливові дощі, місцями сильні зливи, про що в засобах масової інформації повідомлялось Державною службою України з надзвичайних ситуацій Кіровоградським обласним центром з гідрометеорології про небезпечні метеорологічні явища 1 рівня небезпечності на 19.07.2021 року-21.07.2021 року /а.с. 6/. Як вбачається із попередження Кіровоградського обласного центру з гідрометеорології від 19.07.2021 року вдень 20 липня по місту Кропивницькому та місцями по Кіровоградській області очікується гроза, град, шквал 15-20 м/с (І рівень небезпечності, жовтий). 22.07.2021 року на звернення [PERSON] від 21.07.2021 року начальником КП «ЖЕО №4» повідомлено, причиною затоплення її квартири було понаднормове випадіння атмосферних опадів у вигляді дощу. Крім того, при очищенні внутрішньої водостічної труби, яке проводилось 21.07.2021 року в під. № 2 працівниками підприємства з мережі було вилучено залишкові матеріали від утеплення зовнішніх стін (залишки пінополістеролу), яке виконувалось мешканцями будинку. На даний час ливнева каналізація перевірена, прочищена та перебуває в робочому стані. Поточний ремонт покрівлі виконується щорічно в межах кошторису витрат на послуги з управління багатоквартирним будинком та переліком складових послуг. Поточний ремонт покрівлі та внутрішніх водостічних труб у Вашому будинку буде виконано згідно графіку у III кварталі поточного року /а.с. 7/. Згідно довідки за підписом головного інженера КП «ЖЕО №4» Гармаш Н. від 24.10.2022 року, поточний ремонт покрівлі та внутрішніх водостічних труб житлового будинку по [ADDRESS] , було виконано відповідно до графіка в 3-му кварталі (серпень місяць) 2021 року, в розмірі 60 кв.м., що становить 8 % від запланових 36,4 кв.м. - 5 % (відповідно до договору). За довідкою головного бухгалтера КП «ЖЕО №4» Стріленко В. від 24.10.2022 року заборгованість співвласників за послуги з управління житловим будинком по [ADDRESS] становить: станом на 01.07.2021 року - 92 459,53 грн., станом на 01.08.2021 року - 92 607,56 грн. Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Частиною 3 ст. 386 ЦК України визначено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. Збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, системний аналіз норм чинного законодавства щодо відшкодування шкоди свідчить про те, що предметом доказування у справі про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири є обставини щодо: - факту залиття квартири; - особи - завдавача шкоди; - причинного зв`язку між діями завдавача та наслідками у вигляді шкоди; - вини завдавача шкоди у завданні збитків; - розміру збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Зазначається присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт має бути підписаний всіма членами комісії. У ст.12 ЦПК України закріплено загальне правило розподілу обов`язків з доказування, а саме кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права. Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини. Відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Для встановлення у судовому засіданні указаних фактів досліджуються показання свідків, письмові та речові докази, висновки експертів. Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, суд повинен всебічно і повно з`ясувати усі обставини, що складають предмет доказування, дослідити кожен доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів окремо та всі докази у їх сукупності у порядку, передбаченому нормами ЦПК України , що відображається у судовому рішенні. Відхилення того чи іншого доказу, перевагу одного доказу над іншим має бути мотивованим. Не зважаючи на те, що акт від 21.07.2021 року не містить інформації щодо відмови позивача від підпису складеного акту, суд вважає, що він відповідає вимогам Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76, а тому є належним доказом факту залиття квартири позивача. Крім того, на замовлення позивача 02.02.2022 року було судовим експертом Таран Олександром Сергійовичем, який внесений до Реєстру атестованих судових експертів та обізнаний про кримінальну відповідальність передбачену ст. 384 КК України, складено висновок за №1512/1/21 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи, відповідно до якого розмір матеріальної шкоди нанесеної квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття, яке сталося 20.07.2021 року складає 67 673,00 грн. /а.с. 65-79/. При цьому, відповідач не спростував і не довів належними та допустимими доказами відсутність своєї вини у заподіянні шкоди, не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, тому є всі підстави для покладання на нього обов`язку відшкодувати позивачу шкоду заподіяну внаслідок залиття квартири позивача. За таких обставин, суд вважає, що позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири, а відтак до стягненню із відповідача підлягає матеріальна шкода, заподіяна внаслідок залиття квартири у розмірі 67 673,00 грн. Що стосується вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, суд виходить з наступного. За приписами ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, незалежно від вини фізичної особи, яка її завдала у випадку якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. За змістом ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від: 1) характеру правопорушення; 2) глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації; 3) ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування; 4) інших обставин, які мають істотне значення. Вирішуючи спір в частині відшкодування моральної шкоди, суд вважає, що залиття квартири (приміщення) дійсно призводить до змін в житті позивача, оскільки цим викликається необхідність проведення робіт по відновленню, докладання додаткових зусиль для нормалізації свого життя та захисту порушених прав. Європейський суд з прав людини зауважив, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом, за винятком випадків, коли сума компенсації встановлена законом (STANKOV v. BULGARIA, § 62, ЄСПЛ від 12 липня 2007 року). Визначаючи розмір моральної шкоди суд керується засадами розумності та справедливості і вважає, що розмір моральної шкоди, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача становить 3 000 грн. За таких обставин суд вважає, що з відповідача на користь позивача підлягає до стягнення відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] в розмірі 67 673,00 грн. та відшкодування моральної шкоди в розмірі 3 000 грн. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи ( Проніна проти України, № 63566 / 00, § 23, Європейського суду з прав людини , від 18 липня 2006 року ). Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги майнового характеру задоволено частково, тому з відповідача підлягає стягненню на користь позивача судовий збір майнового характеру виходячи з такого розрахунку. Загальна сума задоволених вимог позивача складає в розмірі 70 673,00 грн., тому з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь позивача в сумі 712,81 грн. (70 673,00 грн. х 100 % : 107 673,00 грн. х 1 086 грн.). На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial