Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-16 00:00:00

У травні 2020 року Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (правонаступник Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі», далі - ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі») звернулося до суду з позовом до [PERSON] , у якому просить стягнути з [PERSON] вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 23 150,40 грн. На обґрунтування вимог, ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» посилається на те, що під час огляду за місцезнаходження електричного обладнання споживача ( [PERSON] ) за адресою: [ADDRESS] , було виявлено факт порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: відсутність пломби, енергопостачальника. Електроенергія, що проходить по фазі В недообліковується на 33 %. На підставі виявлених порушень складено акт від 18 грудня 2018 року № К040954. [PERSON] обов`язок щодо оплати вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією, у відповідності до рішення комісії ПрАТ «Київобленерго» по розгляду акту від 18 грудня 2018 року № К040954 про порушення правил користування електроенергією у споживача, оформленого Протоколом засідання комісії від 06 червня 2019 року № 059, не виконала і її основна заборгованість перед ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» складає 23 150,40 грн. У вересні 2020 року [PERSON] звернулася до суду із зустрічним позовом до ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» про визнання незаконним та скасування рішення комісії, оформленого протоколом від 06 червня 2019 року № 059. Зустрічна позовна заява мотивована тим, що дії працівників ПрАТ «Київобленерго» щодо складання акта про порушення від 18 грудня 2018 року № К040954 та нарахування на його підставі суми збитків є неправомірними, оскільки порушення споживачем не допускалось, викладені в акті обставини є припущенням. Зазначений акт та протокол комісії складені з порушенням законодавства. [PERSON] подано відзив на позов ПрАТ «Київобленерго», у якому просить відмовить у його задоволенні. Зазначає, що проведення перевірки та складання акту про порушення відбулося без присутності [PERSON] . Також, стверджує, що підпис у графі цього акту «З актом про порушення ознайомлений Споживач або уповноважена ним особа» належить невідомій особі, оскільки [PERSON] цей підпис не ставила. Крім того, відповідачка зауважує, що про факт повного обліку використовуваної нею електроенергії свідчить протокол від 13 березня 2019 року № 3783, яким установлено, що лічильник УЕ 6803В, заводський номер ЗN031911 працює у нормальному режимі в межах допустимих похибок та є придатним для роботи. ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» подало відповідь на відзив [PERSON] , у якій зазначає, що посилання відповідачки про те, що вона не знала і не могла знати про складання акту про порушення у момент його оформлення спростовуються наявними у матеріалах справи доказами (акт встановлення/заміни/технічної перевірки/контрольного огляду/збереження пломб вузла обліку від 18 грудня 2018 року № 037826, відсутність заперечень представника [PERSON] на засіданні комісії з розгляду акту порушення). Крім того, позивач зауважує, що в розділі 2 акту про порушення відображено наявність зафіксованих на дату перевірки пломб постачальника електричної енергії, а саме: № «6258906, 6258908, 6258102, 306666, 306667, 6258909». У той же час, відповідно до акту № 272 технічної перевірки розрахункових засобів обліку електроенергії на напрузі 380/220 та передачі пломб на відповідне зберігання від 07 червня 2005 року, який укладено за участю сторін у пункті 14 відображено пропередачу [PERSON] на відповідальне зберігання наступних пломб: Місце пломбування, № пломби - Корпус № 2004, клемна кришка № 306666 (накл.), 306667 (накл.), 6258909, 6258902, 6258906, 6258908, Ячейка 0,4 кв. № 6258912. Місце пломбування, № пломби - Ячейка 0,4 кв. № 6258912 і яка була виявлена, як відсутня. У матеріалах справи наявний чіткий та детальний розрахунок по акту про порушення, який повністю відповідає вимогам п. 1, 2, 3 п. 3.1 Методики та по вихідних даних, що зазначені в ньому. Також ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» подала відзив на зустрічну позовну заяву [PERSON] , у якому останній просить відмовити у його задоволенні. Зазначає, що рішення засідання комісії по розгляду акту про порушення, що оформлене протоколом, відповідає фактичним обставинам та вимогам чинного законодавства. [PERSON] подана заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву ПрАТ «Київобленерго», у яких зазначає, що наявні у матеріалах справи документи, які містять нібито підпис [PERSON] , не спростовують того факту, що остання чи будь-які її представники були відсутні при відкритті та огляді 18 грудня 2018 року трансформаторної підстанції та лічильника УЕ 6803В, заводський номер 3N031911. Акт про порушення складається у присутності споживача чи його представника (п. 8.2.5 Правил), однак вказаного посадовими особами ПрАТ «Київобленерго» під час перевірки не дотримано. У подальшому, [PERSON] подала відповідь на відзив ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» на зустрічну позовну заяву, у якій додатково наголошує, що зазначена позивачем як вартість недооблікованої електроенергії сума у розмірі 23 150,40 грн не є обґрунтованою та доведеною належними, допустимими доказами. У судове засідання 07.02.2023 учасники справи не з`явилися. Представник позивача подав до суду клопотання про проведення розгляду справи у відсутності представника позивача. Позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити. Проти задоволення зустрічного позову заперечував та просив суд відмовити у його задоволенні. Представник відповідача подав через канцелярію суду заяву про проведення розгляду справи у його відсутності. Проти первісного позову заперечував та просив суд відмовити у його задоволенні. Зустрічний позов підтримав та просив суд задовольнити. У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Дослідивши наведені в позовній заяві доводи та перевіривши матеріали справи, суд установив наступне. 03 вересня 2020 року назву позивача було змінено. Назву Приватне акціонерне товариство «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (ідентифікаційний код 23243188) було змінено на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ РЕГІОНАЛЬНІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (ідентифікаційний код 23243188). Ідентифікаційний код позивача не змінювався. [PERSON] є власником трьохфазної трансформаторної підстанції, що розміщена по вул. Толстого, 8 у с. Софіївська Борщагівка, Києво-Святошинському р-н., Київської обл. Для обліку використовуваної електроенергії у даній трансформаторній підстанції встановлено лічильник УЕ 6803В, заводський номер 3N031911. 18 грудня 2018 року працівниками ПрАТ «Київобленерго» було проведено огляд трансформаторної підстанції, за результатом якого складено акт про порушення від 18 грудня 2018 року № К040954, згідно якого установлено факт користування [PERSON] не облікованою електроенергією. Таке порушення установлено за допомогою кліщів електровимірювальних, інвентарний № 0008579, а саме працівниками було заміряно струм на вході до лічильника, а потім на всіх фазах після виходу з лічильника. Після отримання [PERSON] акту про порушення, її представник - [PERSON] прибув на засідання комісії по розгляду акту про порушення № К040954, яке відбулося 27 грудня 2018 року. На засіданні прийнято рішення про направлення лічильника на проведення експертного дослідження. Після отримання ПрАТ «Київобленерго» висновку, який проведено ДП «Укрметртестстандарт» та оформлений протоколом від 13 березня 2019 року № 3783 участі у роботі комісії з експертизи лічильників електричної енергії, 06 червня 2019 року було проведено повторне засідання комісії по розгляду акту про порушення та складено протокол від 06 червня 2019 року № 059, за результатами якого вирішено одноголосно, що порушення сталося з вини споживача ( [PERSON] ), вчинене відкритим способом і що акт підлягає розрахунку згідно пункту 3.4 Методики. Величину розрахункового добового споживання визначено згідно з Методикою по договірній потужності, оскільки мало місце «відсутня пломба, енергопостачальника. Електроенергія, що проходить по фазі В недообліковується на 33 %». Основна заборгованість [PERSON] перед ПрАТ «Київобленерго» складає 23 150,40 грн. Ураховуючи ту обставину, що відповідачка добровільно не сплатила таку заборгованість, ПрАТ «Київобленерго» звернулось до суду з цим позовом. З 26 червня 2018 року набрали чинності Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ). Пунктом1.1.1. ПРРЕЕ встановлено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричноїенергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Пунктом 2.3.1. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається. Відповідно до пункту 5.1.1. ПРРЕЕ Оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача. Згідно з пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ встановлено, що Споживач електричної енергії зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Пунктом 8.2.4. ПРРЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Пунктом 8.2.6. ПРРЕЕ встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно з пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості не облікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості не облікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Відповідно до абзацу 2 пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика) розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється за кількістю днів у разі якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Отже, у разі коли в ході контрольного огляду неможливо виявити порушення без застосування спеціальних технічних засобів, нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за період не більше ніж за три роки до дня виявлення порушення. Вказаний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 14 вересня 2022 року у справі № 216/1083/18 та від 01 березня 2023 року у справі 234/19485/19. Поряд з цим, Суд звертає увагу, що відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. За змістом статті 526 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог законів та інших правових актів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно абзацу 2 статті 1 Закону України «Про електроенергетику» електроенергія є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Відтак електроенергія, яка спожита безобліково, є для енергопостачальника майном, що втрачене внаслідок викрадення. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом, у якому у разі причетності споживача до порушення правил зазначається розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Отже, складений позивачем акт, є формою фіксації порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки Правил, і згідно з статтею 76 ЦПК України є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог статті 89 ЦПК України. Форма акту про порушення встановлена у додатку 3 Методики. Відповідно до розділу 4 Методики факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Відповідно до пункту 2 частини 4.1 зазначеної Методики, акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Так, [PERSON] стверджує, що ані вона, ані її представник не були присутні під час перевірки, а також не підписували акт про порушення від 18 грудня 2018 року. Стверджує, що підпис, який міститься у графі «З актом про порушення ознайомлений Споживач або уповноважена ним особа», не належить відповідачці. Хто саме підписався у цьому акті їй не відомо. З метою установлення цих обставин, Суд ухвалою від 03 серпня 2021 року призначив у цій цивільній справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручив Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (далі - КНДІСЕ). На вирішення експертизи поставив питання: - Чи виконано підпис від імені [PERSON] та напис « [PERSON] » в Акті про порушення від 18 грудня 2018 року № 040954 [PERSON] , чи іншою особою? Копію даної ухвали про призначення почеркознавчої експертизи направлено експертам та попереджено їх про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України, також у розпорядження експерта, для проведення експертизи надано матеріали цивільної справи № 369/5427/20. При цьому, Судом роз`яснено сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, передбачені статтею 109 ЦПК України, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. У відповідь на ухвалу суду, 02 листопада 2021 року, 04 травня 2022 року, а також 27 червня 2022 року КНДІСЕ направило клопотання про надання додаткових матеріалів (вільних зразків почерку [PERSON] в оригіналах документів максимально наближених до дати виконання досліджувальних документів - у документах з місця роботи, договорах, листах, записниках, тощо). Однак, у подальшому, 19 серпня 2022 року КНДІСЕ направило до суду повідомлення про неможливість надання висновку судової почеркознавчої експертизи у цивільній справі № 369/5427/20, оскільки попереднім вивченням наданих матеріалів справи установлено, щ зразки надано не у відповідності до Науково-методичній рекомендації з питань підготовки матеріалів та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджені наказом Мін`юста від 08 жовтня 1998 року № 53/5. Крім того, станом на 19 серпня 2022 року попередні клопотання про надання додаткових матеріалів не задоволено, такі матеріали до Інституту не надходили. Таким чином, у зв`язку з невиконанням клопотання,

Outcome: approved