Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, відповідно до якого просить суд ухвалити рішення, яким визнати споживчий кредитний паспорт (договір) від 18.04.2015, укладений між нею та відповідачем банк «ПУМБ» недійсним; стягнути на її користь з відповідача банк «ПУМБ» незаконно списані з її карткового рахунку 2 207 грн 72 коп.; стягнути на її користь з відповідача банку «ПУМБ» матеріальну шкоду у сумі 41 075 грн належних їй грошей; визнати розірваним нею договір страхування від 18.04.2015 з відповідачем СК «АСКА»; стягнути з відповідача УСК «АСКА» на її користь сплачені страхові внески у сумі 12 082, 40 грн відповідно рахунку; стягнути з відповідача ПАТ «ПУМБ» на її користь моральну шкоду у сумі 50 000 грн; стягнути з відповідача УСК «АСКА» моральну шкоду на її користь в сумі 20 000 грн.; стягнути правові послуги відповідно квитанцій, які будуть надані в судовому засіданні. В обґрунтування позову зазначено, що 15.04.2015 нею у відповідача оформлена кредитна картка у відділенні №2 ПУМБ м. Кременчука з лімітом 25 000 грн. На теперішній час ліміт складає 45 000 грн. Робота з банком була на належному рівні. Використані нею гроші на лікування за кордоном поверталися достроково, великими сумами, до погашення ліміту. Кредитна історія хороша, взаємовідповідальна. При оформленні кредитної картки їй були видані на банківському бланку ПУМБ: заява за №200903333201 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Паспорт споживчого кредиту, інформація, яка надається споживачу до укладання договору про споживчий кредит, надана їй на її прохання, щоб мати підтвердження умов кредитування. Ця інформація нею підписана 02.11.2017, так як сам договір не надали . Неодноразові прохання видати їй кредитний договір залишились без відповіді. Вважає, що вказані дії банку були незаконні. Як підтверджують постановою ВП ВС яка відступила від висновку ВСУ від 24.09.2014 р. (провадження №6-144цс14) щодо форми кредитного договору. ВП ВС визначила що стягнення заборгованості , і прийняла постанову в якій зазначила, що оскільки умови договорів приєднання розробляються банком,тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у з в`язку із чим банк мав підтвердити, що на час укладання відповідного договору діяли сааме умови, а не інші. Споживач послуг банку лише приєднується до тих умов, з якими він тільки ознайомлений. Далі, ВП ВС вказує,що : роздруківка правил із сайту банка належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повність залежить від волевиявлення і дій однієї сторони яка може вносити відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування; оскільки умови та правила надання банківських послуг,що розміщені на сайті банку неодноразово змінювалися, тобто кредитор міг додати витяг із тарифів та умов в будь яких редакціях; відсутність анкети -заяви домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами,пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, не можуть розцінюватися як типова форма кредитного договору; правила надання банківських послуг,не можна вважати складовою, кредитного договору та використання банком для збільшення прав та обов`язків сторін; пересічний споживач з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності не може ефективно здійснити свої права, бути поінформованим про умови кредитування за кредитним договором, який укладений у вигляді заяви. Умови та правила не значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання послуг потребує як значного часу так і підготовки для розуміння, тим більше з конкретних видів кредитних договорів. Отже підписана анкета - заява про приєднання до умов та правил надання банківських послуг не може бути підставою для стягнення процентів за користування кредитними коштами та пені за не виконання кредитного договору, оскільки така заява не може розцінюватись як стандартна (типова) форма кредитного договору. Водночас ВП ВС вказала, що банк може забов`язати боржника (споживача) повернути тільки фактично отримані суми кредиту. ВП ВС вказує ,що Резолюція Генеральній Асамблеї ООН № 39 \\248 «Керівні принципи для захисту інтересів споживачів,від 09.04.1985 р. на 106 пленарному засіданні ГАООН, в якій зазначено, що споживачі повинні бути захищені від таких зловживань, як односторонні умові (контракти,договори) Рішенням Конституційного Суду (справа №1-12\\2013) преамбулі Закону від 22.11.1996 р. № 543\\96 Р «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових забов`язань» зазначив,що припис ч.1 ст.42 Конституції участь споживача в договорі як слабкої сторони яка підлягає особливому правовому захисту. Але відповідач ПУМБ проігнорував закони та судову практику та порушив її права споживача. Одночасно з вказаними документами їй був наданий в копії договір страхування майна власника платіжної картки № 6019640953 від 18.04.2015. Сам договір споживача кредиту їй не надали відділенням №2 банку ПУМБ з посиланням, що паспорт споживчого кредиту і є договір. Однак, відповідно ЗУ «Про захист прав споживачів» та іншого законодавства паспорт не є договором споживчого кредиту, як вказує ВП ВС, так і практика Евросуду. Крім того, надані їй документи відповідачем оформлені, в порушення ч. 1 ст. 9 Закону України «Про споживчий кредит», дрібним шрифтом. Такий шрифт тексту ускладнює читання споживачем інформації. Інформація, наведена у паспорті споживчого кредиту, викладається шрифтом одного розміру і типу та в одному форматі. Забороняється у будь-який спосіб ускладнювати прочитання споживачем такої інформації, в т.ч. шляхом її друку шрифтом менше розміру, ніж основний текст. Крім того, п.9 ч.1 ст.12 Закону передбачає при укладанні договору реальну річну % ставку та загальну вартість кредиту, забороняється ускладнювати прочитання споживачем реальної річної % ставки та загальної вартості кредиту, в т.ч. друкування її шрифтом меншого розміру. Відповідач встановив не реальну % ставку і зробив дисбаланс інтересів, в порушення Закону. Ці кредитні ставки вказані в кредитному паспорті ,які неможливо прочитати. Частина 5 ст.12 Закону вказує, що умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача, порівнюють з правами, встановленими цим Законом, є недійсними. На її прохання надати їй належний текст кредитного паспорту працівник відмовив, казав, що Головний банк проти зміни шрифту, який є, такий буде. На її заяву від 10.12.2019, 20.12.2019 відповідач АТ «ПУМБ» надав їй листа від 03.01.2020 вказав, що вона повинна в заяві підпис завірити працівником відділення банку. Ця відповідь не відповідає дійсності, її заява була завірена працівником. На її заяву від 25.03.2021 про надання їй рахунку банка по страховим платежам відповідачу СК «АСКА» відповідач ПУМБ листом від 23.04.2021 вказав, що вона підписавши заяву на приєднання до ДКБО забов`язалася користуватися наданим кредитним лімітом та своєчасно погашати. А також приєдналася до договору страхування, що підтвердила розуміння. Така відповідь ПУМБ є безграмотною і навіть знущальною. Як доказ незаконності заяв та не відповідає Закону «Про споживчі кредитування» та судовій практики вона виклала вище та додає копії так званих документів банку. Після повторної заяви від 07.04.2021,зданого банку 09.04.2021, вона отримала 15.05.2021 копію заяви на приєднання таким же шрифтом, який не дозволяє законодавство, ще з не її підписом ( підроблена), але завірена печаткою та підписом керівника відділення банку. В заяві вона вказала, що погашала кредитні кошти раніше строку та значно в більших сумах, тобто достроково. Це підтверджує виписки з особового рахунку. Так як відповідач банк в своєму листі вказав неправдиві відомості. Відповідач - банк «ПУМБ» відповідно повноважень (так казав працівник) уклав з нею договір страхування майна власника платіжної картки, який також оформлений з порушенням ст.9 ч.7 Закону, так як оформлений забороненим шрифтом, значно меншим, чим передбачено, і ускладнює його читання, просто неможливо прочитати. Крім того, такий колір тексту який зливається з фоном. Відповідачі на прохання видати текст з нормальним шрифтом відмовились, не дивлячись на порушення Закону і її прав споживача. Ст. 5 Закону України «Про добровільне страхування» забороняє включати умови, не передбачені законодавством. Ст. 16 Закону України « Про добровільне страхування» передбачено зобов`язання страховика, в разі настання страхового випадку, здійснити виплату, а страхувальник сплачувати платежі. Нею при достроковій сплаті платежів по кредитній сумі також сплачувались страхові платежі на декілька місяців наперед, таким чином вона виконувала свої зобов`язання добросовісно і достроково. На її заяви СК «АСКА» про видачу належно оформленого договору, а потім про сплату нею страхового випадку відповіді не отримала. Із виписки особовий рахунок з 2017 по 2019 включно сплачено страхових платежів, зарахованих банком замість 20 грн. щомісячно були суми значно що перевищують. Так, за 2017 р. сума складає 393,39 грн замість 60,00 грн. За 2018 р. сума складає 2221,02 грн замість 240 грн. За 2019 р. сума складає 5470,33 грн замість 240 грн. За 2020 сума складає 1998,83 грн, замість 60 грн. За 2021 сума складає 1998,83 грн замість 80 грн. Всього сума складає 12082,40 грн замість 680 грн. Незаконно перераховано відповідачем «ПУМБ» відповідачу СК «АСКА» - 11402,24 грн. Такі дії між відповідачами відбувається тому, що у них єдиний власник. Більш того, заявою від 06.12.2019 та 25.03.2021 вона вказала банку, що договір страхування розірваний, тому повертати на її особовий рахунок незаконно зняти кошти та направити їх на погашення кредитних коштів. По настанню страхового випадку 22.10.2019 відповідач (страхова компанія) категорично відмовив відшкодувати страхову суму 2207,70 грн, посилаючись, що можлива виплата після вступу вироку в законну силу, не дивлячись на те, що в п. 8.1.3 цього договору вказано, що страховим ризиком є незаконне отримання грошових коштів третьою особою із застосуванням злочинних методів отримання інформації щодо картки та отримання коштів. 22.10.2019 шахрайським шляхом, без її відому, знято з її кредитної картки суму 2207,70 грн., які вона зарахувала на погашення частини кредиту 21.10.2019. Відповідач (страхова компанія), в порушення «Правил страхування», ст.15-17, не включив суттєві умови страхування. Ст.26 Правил про страхування і Закону про страхування передбачається відмова від виплати у випадках, якщо страхувальник надав навмисно неправдиві відомості, несвоєчасно не повідомив про сплату страхового випадку. Підтвердженням шахрайських дій третіх осіб до заяви нею подано постанову про порушення кримінального провадження по ч. 1 ст. 190 КК України та витяг із реєстру кримінальних проваджень. Про страховий випадок в той же час 22.10.2019 нею написана заява і працівник банку направив СК «АСКА». Відповідач Страхова компанія « АСКА » незаконно вказує цю статтю закону. Вона не відповідає фактичному страховому випадку. Відповідач забов`язаній сплатити незаконно зняті гроші з картки шахраями, про що указано в п. 8.1.3. договору. Оскільки відмова незаконна, її можна оскаржити в судовому порядку. Відповідно п.16 договору страхування та ст.28 цього Закону передбачає розірвання договору, в тому числі за не виконання зобов`язань страховиком, на протязі 10 днів, страхувальник повідомляє за 30 днів до розірвання договору і вимагає відшкодування страхової суми. Вона скористалась таким правом і направила рекомендованим листом з повідомленням про розірвання договору від 06.12.2019 (квитанція 396...469 поштового відділення, 39600). Однак відшкодування не здійснено, тому підлягає відшкодування з відповідача виплаченої йому страхової суми за весь період. Рахунок необхідно витребувати у відділені №2 банку ПУМБ м. Кременчука, оскільки вона сплачувала загальною сумою, і рахунок страхової суми здійснювався у відділенні банку. Згідно виписки по особовому рахунку відповідач ПУМБ які надав їй частково за 2017, 2018, 2019, 2020 р.р. сума страхових внесків складає 12 082,40 грн. Незважаючи на розірвання нею договору страхування від 06.12.2019 відповідно до ст. 28 Закону і Правил страхування і напрямком про це заяв відповідач СК «АСКА», банк-відповідач продовжує перераховувати страхові платежі з її платежів за кредит, причому суми значно перевищують зазначений платіж. Це свідчить, що банк-відповідач умисно зменшує її суми погашення кредиту та незаконно створює прострочення сум заборгованості. Відповідач (банк ПУМБ) порушив банківську таємницю, поширив її персональні дані, які підлягають захисту по Закону України «Про банки і банківську діяльність», ЗУ «Про захист персональних даних», ЗУ «Про інформацію», згідно Конституції України. Тому була шахраями знята із картки сума 2207 грн. Для неї ця сума є значною. Працівник служби і безпеки банка отримав заяву про шахрайські дії через 10-15 хвилин після зняття суми з картки ( вони з працівником із відділення №2 банку надали йому цю заяву) він відповів, що сума знята та зарахована на картку (вказав номер) в Київське відділення ПУМБ. Він заблокував цей рахунок. Відповідач забов`язаний був повернути їй незаконно зняті гроші, але це не сталося. З цього слідує, що шахрайські дії зробили працівники банку. Обставини зняття грошей: Повернувшись із-за кордону після лікування, де вона використала банківську карточку в сумі 40500 грн., 21.10.2019 вона зарахувала 2000 грн. на погашення використаних коштів за 2 місяці. У вересні 2019 року за неї внесено було 2500 грн. На наступний день, 22.10.2019, приблизно об 11 годині, їй банк повідомив SMS, що її картка заблокована на 62 дні, і вказано для довідки телефон [NUMBER] (телефон колцентра банку). Зателефонувавши на вказаний телефон, працівник банку їй відповів, що розмова записується, що для розблокування потрібний номер картки. Вона його не пам`ятала, та сказала, що номер називати не можна. Він погодився і повідомив її персональні дані (П.І.Б., адресу проживання, дату народження, номер картки, ключове слово - дівоче прізвище матері). Ці дані зберігалися в банку, як персональні дані. При роботі (контакті) з клієнтами банки здійснюють верифікацію, надсилаючи CMC з кодом (не пін-код) на телефон клієнта, як перевірка особи і надання клієнтом даних, щоб переконатися, чи не шахрайство. Крім того, банк здійснює валідацію (підтвердження) законної сили (належності). Цей працівник банку після уточнення персональних даних (назвавши їх сам) повідомив, що на мій телефон надійде CMC з 4 цифрами, які вона повинна сказати, щоб розблокувати карточку. Надійшли цифри 1255, вона їх назвала, він не відключався. Потім він сказав, що картка розблокована успішно. Аналогічна ситуація по верифікації та валідацію сталася 27.08.2019 у відділенні банку, коли перед виїздом за кордон вона з працівником банку змінювала номер мобільного телефону в її персональних даних, щоб не було блокування рахунку при оплаті за кордоном. Хоча у відділенні її добре знали, однак зняли паспортні дані і податковий код, називала ключове слово. Після цього на її новий телефон надійшов код із 4-х цифр. Цей код працівник відділення ввела в комп`ютер і операція по зміні номера телефону пройшла успішно. Такі дії здійснюються тільки працівниками банку. Але, через деякий час надійшла CMC, в якій було вказано, що з її картки знято 2207,72 грн. Довідка по телефону: [NUMBER] (концентр банку). Таким чином, працівник банку, без її згоди, зняв вказану суму і зарахував на рахунок, який відкритий у Київському відділенні банку «ПУМБ», тобто - відповідача. Звернувшись зразу ж у відділення банку, вона дізналась, що таким чином було знято в багатьох клієнтів банку, які були в відділенні з такими заявами. Вона написала заяву про повернення незаконно знятих грошей і порушення її персональних даних. Працівник служби безпеки, з яким вона спілкувалась по телефону із відділення, вказав цей рахунок, на який з її рахунку пішли її гроші. Із цього виходить, що шахрайські дії здійснювали працівники банку, яким відомі персональні дані клієнтів. Відповідач (банк) її претензію відхилив, шкоду не відшкодував, причинив їй матеріальну шкоду. Відразу став нараховувати пеню, %, безпідставно збільшуючи незаконно їй матеріальну шкоду. Відповідно виписки по рахунку на 01.11.2018 баланс ліміту кредитної суми був нульовий- 87680,15=87689,15 грн. Тобто в банку вона не мала заборгованості, але надмірно сплачена сума 12 697,20 грн. банком перекинута зі зміною рахунку на дату 11.11.2018. Ця сума належить їй. 19.11.2018 у виписці вказано, що вона поповнила рахунок на 5000 грн, 29.11.2018 також поповнила рахунок на 3000 грн, 06.12.2018 поповнила на 2000 грн, 11.12.2018 на 2000 грн, 17.12.2018 на 1455,76 грн. Таким чином, банк незаконно витребував у неї нібито заборгованість. Всього сума ,яку вона внесла на рахунок не маючи заборгованість 13 455,76 грн. 18.01.2019 внесено нею 315 грн. Так сума склала 13 770,76 грн. За період з 2019 р. по 02.03.2020 р. нею внесено грошей на картку, згідно виписки 59 432,32 грн. Всього складає 85 900,28 грн. Затрачено за цей період із її грошей - 64 114,78грн. Відповідач «ПУМБ» незаконно утримує та використовує її гроші, обманює, що є заборгованість. Її гроші, це (85900,28грн.-64114,78)=21785,50 грн. У відповідності до ст.1172 ЦК України юридична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх службових обов`язків. По її заяві Кременчуцький відділ поліції порушив кримінальну справу по ч.1 ст.190 КК України і включив в Єдиний реєстр досудових розслідувань 24.10.2019 року. Відповідач, в порушення ст.ст. 1166, 1167 та 1172 ЦК України, безпідставно відмовив повернути на її картковий рахунок незаконно зняту суму, не провівши детального службового розслідування. Таким чином, сума матеріальної шкоди завданої їй складає 21 785.50 +2 207,72= 23 993,22 грн. Ще нею не пред`явлені сплачені суми за період з березня 2020 р., бо відповідач не надав виписки із рахунку за цей період. Своїми незаконними діями відповідач не тільки спричинила матеріальну шкоду, яка підлягає стягненню, але і моральну шкоду, яку вона оцінює в 100 000 грн. Вона інвалід 2 групи, в результаті має багато захворювань, які в нестандартній ситуації спричиняють не тільки душевні страждання, але й фізичні. В неї порушився життєвий уклад, вона вимушена писати відповідачам листи, вказувати на багато чисельні порушення її конституційних прав, її прав споживача, відвідувати неодноразово відділення банку, поліцію. Подавати позови. Ще 17.11.2020 Банк, незаконно оформив нотаріальний напис з приватним нотаріусом в м. Києві на 43 487,67 грн. та приватним виконавцем Гричін Н.В., не поставивши її до відома, знято з пенсії по 2 440 грн за два місяці, чим перервали курс її лікування в очній клініці, де їй ставлять уколи в очі вартістю 7000 грн. Цей факт негативно вплинув на зір. Вона змушена збільшити курс і продовжити лікування, це не тільки матеріальні витрати, але і фізичний біль після анестезії. В зв`язку з недовірою банку вона відмовилась зараховувати на картку гроші. Їй працівники відділення банку не гарантували в подальшому не зняття з рахунку грошових коштів, якщо вона буде погашати, що також у неї викликає переживання і стрес. За цей період вона зараховувала суму по мірі можливості, оскільки в результаті стресу стала втрачати зір та змушена була лікуватися, зробити операцію на очах. На що сплатила понад 63 000 грн. та продовжує лікуватись, робить, щомісячно уколи «Айлії» в очі, щоб не втратити зовсім зору. Платила спочатку по 8000 грн.,а потім по 7000 грн. Ця операція дуже складна та болюча, на протязі 6-7 днів бути з повязкою. Це не тільки фізичні страждання, але і душевні страждання. Розладнався життєвий уклад. Крім того, в результаті стресу стався непритомний стан на вулиці, була доставлена швидкою допомогою в лікарню. За викладених обставин вона змушена була звернутися до суду з даним позовом. Представник АТ «Перший Український Міжнародний банк»» звернувся до суду з позовом, відповідно до вимог якого просить суд стягнути з [PERSON] на користь АТ «ПУМБ» заборгованість в сумі 52 713,77 грн та витрати зі сплати судового збору у сумі 2 270,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що між ПАТ «ПУМБ» та [PERSON] 02.11.2017 на підставі кредитного договору №200903333201 видано кредитну картку з встановленим кредитним лімітом 25 000 грн, який в подальшому було збільшено Банком до 45 000 грн.. 21.12.2018 ПАТ «ПУМБ» змінило тип товариства на акціонерне товариство. Відповідач не виконує свої кредитні зобов`язання належним чином довготривалий строк. Заборгованість перед позивачем станом на 22.06.2021 складає 52 713,77 грн., з яких 37 380,08 грн - заборгованість за кредитом, 15 233,69 грн - заборгованість по процентам, 100 грн - заборгованість за комісією. Оскільки відповідач ухиляється від виконання своїх зобов`язань за кредитним договором та заборгованість за договором не погашає, представник позивача звернувся до суду за захистом прав АТ «ПУМБ». Ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 18.06.2021 відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до АТ «Перший український міжнародний банк», ПАТ «Українська акціонерна страхова компанія «АСКА» про визнання договору банківського кредиту недійсним та страхування розторгнутими, стягнення матеріальної та моральної шкоди за поширення персональних даних та призначено підготовче судове засідання. 14.07.2021 ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області підготовче засідання відкладено та витребувано у відповідачів докази. 02.08.2021 представником відповідача АТ «ПУМБ» подано до суду відзив, згідно якого просить відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначив, що 02.11.2017 позивач [PERSON] звернулась до банку з метою відкриття поточного (карткового) рахунку. Банк

Outcome: partial