Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-23 00:00:00

Виклад позиції позивача. [PERSON] звернувся до суду з позовом до Красноградської міської ради Харківської області про визначення йому додаткового строку у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач зазначив, що він народився [INFO] в селі Соснівка, Красноградського району, Харківської області, та мав рідну сестру [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в місті Краснограді Харківської області, і після її смерті відкрилась спадщина, в тому числі на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Він звернувся 29 березня 2023 року до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Ковтун Людмили Олександрівни із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на його ім`я, після смерті [INFO] [PERSON] , але отримав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №02-31/103 від 29.03.202 року, в якій вказано, що спадкову справу після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] та постійно проживала та була зареєстрована на день смерті в [ADDRESS] , заведено не було. На час відкриття спадщини він із спадкодавицею проживали окремо, з заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звернувся, а тому відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України вважається таким, що не прийняв спадщину. Вважає, що суд візьме до уваги об`єктивність та поважність ним пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] рідної сестри [PERSON] , [INFO] , оскільки постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на всій території України установлено карантин з 1 серпня до 31 серпня 2020 року. В подальшому постановами Кабінету Міністрів України карантин та запровадженні обмежувальні протиепідемічні заходи неодноразово продовжувались, востаннє постановою від 19 серпня 2022 року № 928 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», зокрема було установлено до 31 грудня 2022 року на території України карантин. У постановах Верховного Суду від 20.09.2021 у справі №206/3473/20, від 12.10.2021 у справі № 953/8112/20 зазначено, що дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Окрім того, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2738-IX від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, Указом Президента України № 58/2023 від 6 лютого 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2915-IX від 07 лютого 2023 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 06 лютого 2023 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на даний час. Рух справи в суді. Ухвалою судді Красноградського районного суду Харківської області від 05.04.2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання по розгляду позовної заяви на 24.04.2023 року. Заяви учасників процесу по суті справи та клопотання. Від представника позивача [PERSON] - адвоката Билима Олесандра Миколайовича 24.04.2023 року до суду надійшла заява в якій він просить розглянути справу за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та при визнанні позову відповідачем просить ухвалити рішення в підготовчому провадженні. Від відповідача 11.04.2023 року до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу без представника Красноградської міської ради, не заперечують проти задоволення позовних вимог в повному обсязі. Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Фактичні обставини, встановлені судом та застосовані норми права. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Приписами ст. ст.12,81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судовим розглядом встановлено, що [PERSON] народився [INFO] в селі Соснівка, Красноградського району, Харківської області, та мав рідну сестру [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] в місті Краснограді Харківської області, і після її смерті відкрилась спадщина, в тому числі на квартиру за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] звернувся 29 березня 2023 року до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Ковтун Людмили Олександрівни із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на його ім`я, після смерті [INFO] [PERSON] , але отримав Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії №02-31/103 від 29.03.202 року, в якій вказано, що спадкову справу після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , яка постійно проживала та була зареєстрована на день смерті в [ADDRESS] , заведено не було. На час відкриття спадщини спадкоємець [PERSON] із спадкодавицею проживав окремо, з заявою про прийняття спадщини протягом шестимісячного строку, встановленого чинним законодавством для подачі заяви про прийняття спадщини, до нотаріуса не звернувся, а тому відповідно до статті 1272 Цивільного кодексу України вважається таким, що не прийняв спадщину. [PERSON] пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] рідної сестри [PERSON] , [INFO] , оскільки на всій території України установлено карантин з 1 серпня до 31 серпня 2020 року, зокрема його продовжено до 31 грудня 2022 року на території України. У постановах Верховного Суду від 20.09.2021 у справі №206/3473/20, від 12.10.2021 у справі № 953/8112/20 зазначено, що дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби COVID-19, є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. Окрім того, Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 5 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховною Радою України вказаний вище указ було затверджено. Надалі строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався Указами Президента України, зокрема Указом Президента України № 757/2022 від 7 листопада 2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2738-IX від 16 листопада 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, Указом Президента України № 58/2023 від 6 лютого 2023 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України № 2915-IX від 07 лютого 2023 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 5 години 30 хвилин 06 лютого 2023 року строком на 90 діб, та такий продовжує діяти на даний час. Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно, ч.1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до п.3 постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року №164, перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини після смерті сестри, а саме карантинні обмеження та воєнний стан. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Висновки за результатами розгляду справи. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними. Відповідно до статті 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Частина 4 цієї статті передбачає, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи вищевикладене суд вважає, за необхідне задовольнити даний позов та визначити позивачу додатковий строк у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріуса та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: approved