Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-23 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», в особі представника позивача Гребенюка О.С., звернулося до суду з позовом про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором б/н від 08 листопада 2010 року у сумі 19998,62 грн. та сплаченого судового збору в розмірі 2481 грн. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачка 08.11.2010 звернулася до АТ КБ «Приватбанк», який є правонаступником ПАТ КБ «Приватбанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 08.11.2010 та підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку (www.privatbank.ua), складає між нею та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Банком було виконано свої зобов`язання, а саме, на підставі Договору надання банківських послуг, відкрито кредитний рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на відповідачку, яка додається до позову, а відповідачці надано у користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшено до 1200 гривень, що підтверджується згаданою Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки. Однак, уклавши з АТ КБ «ПриватБанк» кредитний договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності, відповідачка порушила свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості, яка станом на 31.07.2022 становить 21468 гривень 62 копійки, та складається з: 1145 гривень 47 копійок - заборгованості за тілом кредиту; 18673 гривні 15 копійок - заборгованості за простроченими відсотками; 1650 гривень - нарахованої пені. Оскільки кредитодавець на власний розсуд може вимагати від боржника будь яку частину заборгованості за кредитом, позивач заявляє вимогу про стягнення заборгованості за кредитом у сумі 19998 гривень 62 копійки, яка складається з: 1145 гривень 47 копійок - заборгованості за тілом кредиту; 18673 гривні 15 копійок - заборгованості за простроченими відсотками; 180 гривень - нарахованої пені. Не виконуючи належним чином зобов`язання, відповідачка порушила законні права позивача, що є підставою для позивача звернутися до суду з даним позовом. Також представник позивача у позовній заяві зазначив, що у разі неявки у судове засідання відповідача, позивач не заперечує щодо розгляду справи за відсутності представника банку та винесення судом заочного рішення. На даний час відповідачка продовжує ухилятись від виконання зобов`язань, заборгованість за договором не погашає, що на думку позивача, є порушенням його законних прав. Крім того, представником позивача заявлено клопотання у разі неявки у судове засідання відповідача не заперечує проти винесення судом заочного рішення. Відповідач відзиву на позов не надала. Заяви ( клопотання) учасників справи Представник позивача в судове засідання не прибув, надіслав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти заочного розгляду справи. Крім того, до позовної заяви представник позивача додав клопотання, в якому просить, відповідно до вимог частини 1 статті 276 ЦПК України, призначити до розгляду дану цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. Інші процесуальні дії у справі Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" звернулося до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом про стягнення з [PERSON] заборгованості за кредитним договором. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 лютого 2023 року зазначена цивільна справа направлена для розгляду до Рокитнянського районного суду Київської області за підсудністю, скільки відповідачка зареєстрована у с. Бирюки Білоцерківського (Рокитнянського) району Київської області, що належить до територіальної юрисдикції Рокитнянського районного суду. Зазначена справа поштовим зв`язком надійшла до Рокитнянського районного суду Київської області 06 березня 2023 року. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями зазначена справа передана у провадження судді Чорненької О.І. Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 09.03.2023 провадження у справі відкрито та призначено для розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Зазначена ухвала разом з позовною заявою та доданими до неї документами поштовим зв`язком направлена за місцем реєстрації відповідачки. Зазначене поштове відправлення надіслано за адресою реєстрації відповідачки та було отримано останньою 14 березня 2023 року, що підтверджується зворотнім рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №0960101966546. Крім того, повідомлення про постановлення ухвали про відкриття провадження у справі та виклик відповідачки було здійснено через розміщення інформації на офіційному сайті судової влади за посиланням: https://rk.ko.court.gov.ua. Розгляд справи призначено на 10 годину 24 квітня 2023. Представник позивача, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не прибув. Однак, разом з позовною заявою ним було подано клоптання про розгляд справи у його відсутності. Позов підтримує повністю та просить його задовольнити. У разі неявки відповідача не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення. Відповідачку [PERSON] про дату, час та місце розгдяду справи було повідомлено шляхом направлення за адресою її реєстрації ухвали суду про відкриття провадження та позовної заяви з додатками, які відповідачка отримала 14.03.2023, окрім того шляхом розміщення оголошення про виклик до суду на офіційному сайті суду. Таке оголошення було розміщенно 31 березня 2023 року за посиланням: https://rk.ko.court.gov.ua. Частиною 11 статті 128 ЦПК України передбачено, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. З огляду на викладене, відповідачка [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не прибула та про причини своєї неявки суд не повідомила. Крім того відповідачка відзиву на позов не надала та будь-яким іншим чином не висловила свою позицію щодо заявленого до неї позову. Відповідно до частини 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За таких обставин суд розглядає справу у відсутності сторін та, відповідно до положень частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до вимог статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи позицію представника позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, прийнявши всі заходи по виклику відповідача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.ст. 223, 280 ЦПК України. Фактичні обставини встановлені судом 08.11.2010 [PERSON] звернулася до АТ КБ «Приватбанк», який є правонаступником ПАТ КБ «Приватбанк», з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н від 08.11.2010 та підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які викладені на сайті Банку (www.privatbank.ua), складає між нею та Банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Судом також встановлено, що відповідачку було повідомлено про умови кредитування, що доводиться довідкою про умови кредитування кредитки "Універсальна", 55 днів пільгового періоду", яка підписана 08.11.2010 особисто [PERSON] . Банк свої зобов`язання виконав, а саме, на підставі Договору надання банківських послуг, відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі, що зазначений у довідці про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на відповідачку, яка додається до позову, а відповідачці надано у користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшено до 1200 гривень, що підтверджується згаданою Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки. Уклавши з АТ КБ «ПриватБанк» кредитний договір та отримавши грошові кошти на умовах повернення, строковості та платності, відповідачка порушила свої договірні зобов`язання, що призвело до виникнення заборгованості, яка станом на 31.07.2022 становить 21468 гривень 62 копійки, та складається з: 1145 гривень 47 копійок - заборгованості за тілом кредиту; 18673 гривні 15 копійок - заборгованості за простроченими відсотками; 1650 гривень - нарахованої пені. Кредитодавець на власний розсуд може вимагати від боржника будь яку частину заборгованості за кредитом. Позивач заявив вимогу про стягнення заборгованості за кредитом у сумі 19998 гривень 62 копійки, яка складається з: 1145 гривень 47 копійок - заборгованості за тілом кредиту; 18673 гривні 15 копійок - заборгованості за простроченими відсотками; 180 гривень - нарахованої пені.. Згідно з витягом із статуту позивач є правонаступником ПАТ КБ «Приватбанк». А довідкою з ЄДРПОУ, витягом з Державного реєстру банків та банківською ліцензією підтверджується, що він є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законом порядку та має право на здійснення банківських операцій. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Суд дослідивши письмові докази по справі, вважає за необхідне позов задовольнити, виходячи із наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з частиною 1 статті 1 ЦК України, цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників. Основні засади цивільного законодавства визначені у статті 3 ЦК України. Свобода договору є однією із загальних засад цивільного законодавства, що передбачено у пункті 3 частини 1 статті 3 ЦК України. Відповідно до частини 1 та частини 2 статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з статтею 6, частиною 1 статті 627 та частиною 1 статті 628 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до частини 2 статті 628 ЦК України сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору За приписами частин 1 та 2 статті 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Відповідно до вимог статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору, актів цивільного законодавства. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. (частина 1 статті 612 ЦК України). Згідно зі статтями 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. За змістом статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу. Верховний Суд у постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 356/1635/16-ц у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що висновок суду апеляційної інстанції про недоведеність факту отримання відповідачем платіжної картки із встановленим лімітом кредитування та отримання позичальником кредитних коштів, а також про відсутність кредитних правовідносин між сторонами не може вважатись обґрунтованими, оскільки не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Частиною першою статті 1052 ЦК України передбачено, що у разі невиконання позичальником обов`язків, встановлених договором позики, щодо забезпечення повернення позики, а також у разі втрати забезпечення виконання зобов`язання або погіршення його умов за обставин, за які позикодавець не несе відповідальності, позикодавець має право вимагати від позичальника дострокового повернення позики та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Відповідачкою не надано жодного доказу, що нею виконані умови кредитного договору № б/н від 08.11.2010 року, натомість позивачем надано докази невиконання нею договірних зобов`язань. Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно достатті 625 цього Кодексу (ч. 1ст. 1050 ЦК України). Пунктом 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України передбачено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Таку ж правову позицію містить і Закон України "Про споживче кредитування", розділ Прикінцеві та перехідні положення якого доповнено пунктом 6-1, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після дня його припинення або скасування у разі прострочення споживачем виконання зобов`язань за договором про споживчий кредит споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У разі допущення такого прострочення споживач звільняється, зокрема, від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з причин інших, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Норми цього пункту поширюються, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем. З матеріалів справи встановлено, що позивач покладені на нього зобов`язання за кредитним договором виконав в повному обсязі, а саме надав можливість відповідачці користуватись кредитними коштами, що підтверджується випискою по рахунку. В свою чергу, відповідачка не виконувала взяті на себе кредитні зобов`язання, у зв`язку з чим, станом на 31.07.2022 заборгованість за кредитним договором№ б/н від 08.11.2010 становить 19818 гривень 62 копійки, яка складається з: 1145 гривень 47 копійок - заборгованості за тілом кредиту, 18673 гривні 15 копійок - заборгованості за простроченими відсотками. Відповідачка будь-яких дій, спрямованих на погашення кредиту не вживала. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Також, суд враховує, що відповідачку було повідомлено про умови кредитування, що доводиться довідкою про умови кредитування кредитки "Універсальна", 55 днів пільгового періоду", яка підписана 08.11.2010 особисто [PERSON] , яка містить умови користування кредитом, чітко зазначено порядок нарахування та сплати відсотків за користування кредитними коштами, а також відповідальність за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань за договором, вказано пільговий період за який не нараховуються відсотки за користування кредитом, терміни внесення щомісячних платежів, процентні ставки в межах дії пільгового періоду, випередження графіка та для погашення заборгованості мінімально можливими платежами, що вказує на ознайомлення відповідачки з такими умовами кредитування та погодження їх. Однак, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку позивачу не повернуті, а також вимоги частини 2 статті 530 ЦК України, за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд приходить до висновку, що позивач вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів та нарахованих процентів. Враховуючи, що судом встановлено порушення відповідачкою умов кредитного договору, суд приходить до висновку, що позов Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитними договорами є обгрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню. Суд вважає за необхідне стягнути з відповідачки [PERSON] на користь АТ КБ "ПриватБанк" заборгованість за кредитним договором № б/н від 08.11.2010 у сумі 19818 гривень 62 копійки, яка складається з: 1145 гривень 47 копійок - заборгованості за тілом кредиту, 18673 гривні 15 копійок - заборгованості за простроченими відсотками. З урахуванням наведених норм права, а також обставин того, що у зв`язку з повномасштабною агресією Російської Федерації проти УкраїниУказом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 рокув Україні з 24 лютого 2022 року був введений військовий стан, який станом на день ухвалення судом рішення триває, суд вважає, що відповідачка звільняється від стягнення пені з 24 лютого 2022 року на підставі п. 18 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, оскільки у позові зазначено лише суму нарахованої пені без зазначення періоду за який вона нарахована, суд приходить до висновку, що в стягненні пені необхідно відмовити в повному обсязі. Щодо розподілу судових витрат Частиною 1 статті 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За змістом статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з платіжним дорученням № IHB90B3UR8 від 10.10.2022 позивачем було сплачено 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) гривню судового збору. Таким чином, з відповідачки підлягає стягненню сплачений судовий збір пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у сумі 2458 (дві тисячі чотириста п`ятьдесят вісім) гривень 42 копійки. З огляду на викладене,

Outcome: partial