Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-12 00:00:00

У січні 2023 року позивач через свого представника звернувся до суду з вище вказаним позовом в обґрунтування якого посилався на те, що 21.06.2019 року відповідач підписав Заяву-Анкету про надання банківських послуг AT «ОТП БАНК» №0395/980/0794903/19 на підставі якої банк відкрив поточний (картковий) рахунок та надав електронний платіжний засіб, а саме електронну картку МС World PayPass, валюта UAH та відкрив поточний рахунок № [NUMBER] . Дана Заява-Анкета є невід`ємною частиною договору про видачу та обслуговуваній міжнародних платіжних пластикових карток (особистих), шляхом підписання якої відповідач підтвердив, що банк надав йому в письмовій формі та в повному об`ємі інформацію передбачену законодавством, що захищає права споживачів; з Договором, Правилами, Інформаційним листком, Тарифами Банку/Тарифним пакетом приватного банківського обслуговування, що розміщені на офіційному сайті Банку ознайомлений і згодний, а також зобов`язується їх належно та неухильно виконувати; отримав свій примірник Заяви-Анкети, Інформаційний листок (у разі оформлення Кредиту) та іншу документацію, на розсуд Банку, яка необхідна для користування банківськими послугами. За змістом п.8.1 Правил користування карткою, банк та клієнт підтверджують факт укладення між ними кредитного договору на умовах викладених у Правилах відповідно до яких за користування кредитом банк нараховує проценти, які розраховуються банком на підставі процентної ставки, розмір якої визначається Тарифами банку та інформаційним листом, який є невід`ємною частиною та додатком до Договору. Всі інші умови кредитування визначено в інформаційному листку. Вказував на те, що банк свої зобов`язання за договором виконав та надав відповідачу платіжну картку з встановленим кредитним лімітом, а відповідач, користуючись кредитними коштами, своїх зобов`язань за договором не виконав, у зв`язку з чим у нього утворилась заборгованість станом на 09.11.2022 року в сумі 59471,46 грн., яка складається з наступного: заборгованості за тілом кредиту - 43461,41 грн.; заборгованості за відсотками - 3322,80 грн.; заборгованості за прострочене тіло кредиту - 9675,92 грн.; заборгованості за простроченими відсотками - 3011,33 грн. З метою досудового врегулювання спору банком 13.10.2022 року на адресу відповідача було направлено вимогу про дострокове стягнення заборгованості через неналежне виконання грошового зобов`язання, натомість така вимога була повернута з відміткою ПАТ «Укрпошта» - за закінченням терміну зберігання. З урахуванням вище викладеного, посилаючись на норми матеріального права та умови договору, який є змішаним та при укладенні якого сторони керувались вимогами ст. 634 ЦК України щодо приєднання відповідача до умов запропонованих банком, просив стягнути з відповідача на користь позивача вище вказану заборгованість в сумі 59471,46 грн. та судові витрати. У встановлений строк відповідачем не було подано заяви із запереченнями проти розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, а також відзиву. Ухвалою Першотравневого районного суду м.Чернівці від 27.03.2023 року визнано обов`язковою явку представника позивача в судові засідання у даному спорі. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив задовольнити з підстав зазначених у тексті позовної заяви. Вказував на те, що відповідач користувався кредитними коштами, проте своєчасно не виконав взяті на себе зобов`язання відповідно до укладеного договору, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість в сумі вказаній у відповідному розрахунку заборгованості. Відповідач в судовому засідання позов не визнав та пояснив, що він дійсно використовував кредитні кошти, проте йому не зрозумілий розрахунок заборгованості, який наданий позивачем, зокрема природа прострочених тіла кредиту та відсотків, а також чи були застосовані до спірних правовідносин «кредитні канікули», які були надані під час запровадження в країні воєнного стану. Таким чином, поставив під сумнів наданий позивачем розрахунок заборгованості, що на його думку є підставою для відмови в задоволенні позову. Суд, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного\~судочинства є\~справедливий,\~неупереджений та\~своєчасний розгляд\~і вирішення\~цивільних справ\~з метою\~ефективного захисту\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~інтересів фізичних\~осіб,\~прав та\~інтересів юридичних\~осіб,\~інтересів держави. Частиною першою ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1, 2 п.1 ст.11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, тощо. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України, \~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей\~626,\~628 ЦК України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. За змістом ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання\~є договір,\~умови якого\~встановлені однією\~із сторін\~у формулярах\~або інших\~стандартних формах,\~який може\~бути укладений\~лише шляхом\~приєднання другої\~сторони до\~запропонованого договору\~в цілому.\~Друга сторона\~не може\~запропонувати свої\~умови договору.\~ Так, судом встановлено, що 21.06.2019 року представником позивача та відповідачем було підписано Заяву-Анкету про надання банківських послуг AT «ОТП БАНК» №0395/980/0794903/19 відповідно до якої відповідач приєднався до умов договору про видачу та обслуговуваній міжнародних платіжних пластикових карток (особистих), Правил користування карткою, інформаційного листка, Тарифів та Тарифного пакету приватного банківського обслуговування, які розміщені на офіційному сайті банку (а/с 58). У відповідності до п. 8.1 Правил користування карткою, банк та клієнт підтверджують укладення між ними кредитного договору на умовах, викладених у відповідному розділі Правил. У відповідності до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до п. 8.2.1. Правил користування карткою, в порядку, передбаченому Кредитним договором, має право надати Клієнту Кредит шляхом встановлення відновлювальної Кредитної лінії до Карткового рахунку у розмірі, що передбачений Кредитним договором. Клієнт приймає Кредит і зобов`язується повернути суму отриманого Кредиту на умовах, в строки та в порядку, що передбачені Кредитним договором та Правилами. Відповідно до п. 8.2.4. Правил користування карткою, розмір Кредитного ліміту може бути збільшено чи зменшено Банком. Розмір Кредитного ліміту визначається Банком на підставі внутрішніх розрахунків, за умови позитивної кредитної історії Клієнта протягом строку користування Кредитною лінією та не може перевищувати граничних меж, визначених банківським продуктом. В будь-який час строку дії Кредитного договору Банк має право змінити розмір Кредитної лінії (зменшити чи збільшити) без зазначення причин такої зміни. Укладенням Кредитного договору Клієнт погоджується із запропонованим розміром Кредитної лінії та порядком зміни розміру Кредитної лінії. Відповідно до п. 8.2.4.1. Правил користування карткою, фактичний розмір встановленої/зміненої Клієнту Кредитної лінії фіксується Сторонами у Договорі та/або у Заяві-анкеті та/або у SMS-повідомленні Банку адресованої Клієнту. Відповідно до п. 8.4. Правил користування карткою, строк дії Кредитної лінії дорівнює строку дії Кредитного договору. Клієнт зобов`язаний повністю виконати Боргові зобов`язання в строк не пізніше останнього Банківського дня строку дії Кредитного договору. Строк дії Договору (Кредитного договору) може встановлюватися строком дії Картки з можливістю її перевипуску на наступний період. Відповідно до п. 8.7. Правил користування карткою, Банк має право змінювати та доповнювати Тарифи Банку в порядку та на умовах, передбачених в Правилах та/чи Договором. Таким чином, між позивачем та відповідачем виникли кредитно-договірні відносини. Так, ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог цього Кодексу та інших актів цивільного законодавства, тощо. Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. Відповідно до п. 8.8. Правил користування карткою, погашення Боргових зобов`язань здійснюється Клієнтом щомісяця шляхом готівкового внеску або безготівкового перерахування на Картковий рахунок. Нараховані відсотки за користування Кредитом капіталізуються в останній день Індивідуального Розрахункового циклу при здійсненні процедури закриття операційного дня. Капіталізація відбувається за рахунок Кредиту та обліковується на кредитному рахунку. В випадку наявності власних коштів на Картковому рахунку в день виставлення нарахованих відсотків за Кредит до сплати, погашення відбувається за рахунок власних коштів Клієнта з Карткового рахунку. В разі, якщо у Клієнта на Картковому рахунку не достатньо коштів, у тому числі недостатньо Кредиту, відсотки не капіталізуються. Погашення таких відсотків здійснюється після внесення коштів на Картковий рахунок. Відповідно до п. 8.9. Правил користування карткою, Клієнт зобов`язаний протягом кожного Платіжного періоду сплачувати Банку повну суму Мінімального платежу. Якщо дата сплати Мінімального платежу є вихідним, святковим чи неробочим днем, сплата Мінімального платежу повинна бути здійснена Клієнтом не пізніше останнього робочого дня, що передує цьому дню. Відповідно до п. 8.10. Правил користування карткою, укладенням Договору Клієнт доручає Банку самостійно списувати грошові кошти (договірне списання) з Карткового рахунку Клієнта для погашення Боргових зобов`язань за Договором. За змістом\~статті 1056-1 ЦК України\~передбачено, що розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої\~статті 1048 ЦК України\~позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. Відповідно до паспорта споживчого кредитування реальна річна процентна ставка за користування кредитними коштами відповідно до укладеного між сторонами договору становить 53,86 % річних (а/с 59 зворот). До матеріалів справи долучено звіт-розрахунок, який фактично є випискою про рух коштів по відкритому банком відповідачу рахунку, з якого вбачається, що відповідач користувався кредитними коштами наданими банком та відповідно у нього виник обов`язок погашати суму заборгованості та сплачувати відсотки за користування кредитом в розмірі та строки передбачені договором ( а/с 34-57). Згідно ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до ч. 2 ст. 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Як вбачається з розрахунку заборгованості станом на 09.11.2022 року у відповідача утворилась заборгованість за вказаним вище кредитним договором в сумі 59471,46 грн., яка складається з наступного: заборгованості за тілом кредиту - 43461,41 грн.; заборгованості за відсотками - 3322,80 грн.; заборгованості за прострочене тіло кредиту - 9675,92 грн.; заборгованості за простроченими відсотками - 3011,33 грн. (а/с 12-32). За змістом ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Так, дослідження доказів - це безпосереднє сприйняття і вивчення судом в судовому засіданні інформації про фактичні дані, представленої сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, за допомогою передбачених в законі засобів доказування на підставі принципів усності та безпосередності. Предметом доказування у кожній справі є факти, які становлять основу заявлених вимог і заперечень проти них або мають інше значення для правильного розгляду справи і підлягають встановленню для прийняття судового рішення. Відповідно до вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України обов`язок доказування в цивільному процесі покладається на сторони. Так, відповідачем не надано суду будь-яких доказів на спростування вказаного вище розрахунку заборгованості, який наданий відповідачем, а також будь-яких доказів які б ставили такий розрахунок під розумний сумнів, у зв`язку з чим суд приймає до уваги розмір заборгованості, який наведений у долученому до матеріалів справи позивачем розрахунку заборгованості, який відображає детальну інформацію щодо заборгованості, яка виникла у відповідача станом на 09.11.2022 року. Враховуючи підстави з яких відповідач заперечував проти вимог позивача, варто зазначити, що тіло кредиту - це сума, яку позичальник фактично отримує на руки, у неї входить тільки основний борг, а прострочене тіло кредиту є сумою яку позичальник не повернув, а тому тіло кредиту і прострочене тіло кредиту не є тотожними поняттями. Наведене узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 190/1419/19-ц (провадження № 61-10096св20), від 04 листопада 2020 року у справі № 720/1394/19 (провадження № 61-8855св20). За змістом п. 1 Правил користування карткою, прострочені боргові зобов`язання - заборгованість, яка не погашена клієнтом в термін (строк), установлений кредитним договором. З\~матеріалів \~справи вбачається,\~що \~позивач \~ надсилав\~ відповідачу\~ вимогу\~ про\~ дострокове\~стягнення \~заборгованості \~та \~п.\~8.33.2.\~Правил користування\~карткою передбачено,\~що банк\~має право\~вимагати дострокового\~виконання Боргових\~зобов`язань\~в цілому\~або у\~визначеній Банком\~частині випадку\~невиконання Клієнтом\~та/або\~поручителем,\~та/або\~майновим поручителем\~своїх Боргових\~та інших зобов`язань за Договором чи іншими укладеними з Банком договорами та/або умов Документ забезпечення (надалі - Вимога). При цьому, зобов`язання Клієнта щодо дострокового виконані Боргових зобов`язань в цілому настає з дати отримання Клієнтом, відповідної письмової Вимоги та повинно бути проведено Клієнтом протягом 30-ти календарні днів з Дати отримання Вимоги. Згідно ст. 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.\~ У відповідності до вимог ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625\~цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до\~статей 549-552\~цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048\~цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Таким чином, позивач правомірно заявив вимоги про стягнення з відповідача вказаної вище заборгованості, яка підтверджена відповідним розрахунком заборгованості. Пунктом 18\~Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України\~визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної\~статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Відповідно до змісту вказаної норми законодавства передбачено звільнення позичальника від сплати штрафних санкцій на \~період дії в Україні воєнного стану, саме за прострочення грошового зобов`язання, натомість позивачем заявлено вимоги про стягнення з відповідача тіла кредиту, відсотків та простроченої заборгованості. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір в сумі 2684 грн. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved