Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-09 00:00:00

Адвокат Давигора Світлана Анатоліївна, яка діє в інтересах Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка», звернулася до суду з заявою про ухвалення додаткового рішення про стягнення судових витрат у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, посилаючись на те, що Соснівським районним судом м. Черкаси розглянуто цивільну справу за позовом ОСББ «Дахнівка» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за порушення зобов`язання. 08 лютого 2023 року було ухвалено судове рішення про задоволення позовних вимог ОСББ «Дахнівка». В межах процесуального строку сторона позивача подала остаточний розрахунок понесених судових витрат датований 10.02.2023 року. На даний час рішення суду першої інстанції не набрало законної сили. Згідно остаточного розрахунку понесених судових витрат від 10.02.2023 поданого до суду понесені позивачем ОСББ «Дахнівка» при розгляді справи про стягнення заборгованості складають 2500 гривень, які підтверджені відповідними квитанціями про внесення коштів згідно умов договору про надання правової допомоги та в рамках ведення виключно даної справи. Просить постановити додаткове рішення у справі № 712/3787/22 за позовом ОСББ «Дахнівка» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, яким стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь ОСББ «Дахнівка» код ЄДРПОУ 34404403 витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 2500 грн. Сторони в судове засідання не викликались. Відповідно до ч. 4 ст. 270 ЦПК України уразі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Дослідивши матеріали справи, суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, вважає необхідним постановити додаткову ухвалу у справі, виходячи з наступного. Відповідно до\~ч. 1 ст. 270 ЦПК України\~суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:1) стосовно певної позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної грошової суми, присудженої до стягнення, або майно, яке підлягає передачі, або дії, що треба виконати; 3)\~судом не вирішено питання про судові витрати; 4) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених\~статтею 430 цього Кодексу. Статтею 246\~ЦПК України\~передбачено,\~що якщо\~сторона з\~поважних причин\~не може\~подати докази,\~що підтверджують\~розмір понесених\~нею судових\~витрат до\~закінчення судових\~дебатів у\~справі,\~суд за\~заявою такої\~сторони,\~поданою до\~закінчення судових\~дебатів у\~справі,\~може вирішити\~питання про\~судові витрати\~після ухвалення\~рішення по\~суті позовних\~вимог.\~\~Для\~вирішення питання\~про судові\~витрати суд\~призначає судове\~засідання,\~яке проводиться\~не пізніше\~двадцяти днів\~з дня\~ухвалення рішення\~по суті\~позовних вимог. Згідно із ч. 3 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів із дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. Відповідно до ст. 133 ЦПК України - судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. \~Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.\~ До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати:\~ на професійну правничу допомогу;\~ пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи;\~ пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів;\~ пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Право на професійну правничу допомогу гарантовано статтею 59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України у рішеннях від 16 листопада 2000 року № 13-рп/2000 від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009. Так, у рішенні Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009 зазначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема, в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо. Статтею 137 ЦПК України\~визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У відповідності до висновку, викладеного Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18, не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). При встановленні розміру гонорару відповідно до частини третьої статті 30 Закону № 5076-VI врахуванню підлягають складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, витрачений ним час, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Також за статтею 28 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання) розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю. Велика Палата Верховного Суду вже вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (пункт 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц). Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, застосовує аналогічний підхід та вказує, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо вони були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі «East/West Alliance Limited» проти України» від 23 січня 2014 року (East/West Alliance Limited v. Ukraine, заява № 19336/04, § 268)). У рішенні (щодо справедливої сатисфакції) від 19 жовтня 2000 року у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece, заява № 31107/96) ЄСПЛ вирішував питання обов`язковості для цього суду угоди, укладеної заявником зі своїм адвокатом стосовно плати за надані послуги, що співставна з «гонораром успіху». ЄСПЛ указав, що йдеться про договір, відповідно до якого клієнт погоджується сплатити адвокату як гонорар відповідний відсоток суми, якщо така буде присуджена клієнту судом. Такі угоди, якщо вони є юридично дійсними, можуть підтверджувати, що у заявника дійсно виник обов`язок заплатити відповідну суму гонорару своєму адвокатові. Однак, угоди такого роду, зважаючи на зобов`язання, що виникли лише між адвокатом і клієнтом, не можуть зобов`язувати суд, який має оцінювати судові та інші витрати не лише через те, що вони дійсно понесені, але й ураховуючи також те, чи були вони розумними (§ 55). Судом установлено, що рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 08 лютого 2023 року позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, задоволено. Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП невідомий, зареєстрованого за адресою [ADDRESS] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» (18035, м. Черкаси, вул. Сержанта Волкова, буд. 37, код ЄДРПОУ 34404403, р/р [NUMBER] ) інфляційні збитки та 3% річних у розмірі 368,70 грн., витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 620,25 грн., а всього 988,95 грн. (одна тисяча чотириста вісімдесят вісім гривень дев`яносто п`ять копійок). Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованої за адресою [ADDRESS] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» (18035, м. Черкаси, вул. Сержанта Волкова, буд. 37, код ЄДРПОУ 34404403, р/р [NUMBER] ) інфляційні збитки та 3% річних у розмірі 368,70 грн., витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 620,25 грн., а всього 988,95 грн. (одна тисяча чотириста вісімдесят вісім гривень дев`яносто п`ять копійок). Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованого за адресою [ADDRESS] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» (18035, м. Черкаси, вул. Сержанта Волкова, буд. 37, код ЄДРПОУ 34404403, р/р [NUMBER] ) інфляційні збитки та 3% річних у розмірі 368,70 грн., витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 620,25 грн., а всього 988,95 грн. (одна тисяча чотириста вісімдесят вісім гривень дев`яносто п`ять копійок). Стягнуто з [PERSON] , [INFO] , РНОКПП [NUMBER] , зареєстрованого за адресою [ADDRESS] на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» (18035, м. Черкаси, вул. Сержанта Волкова, буд. 37, код ЄДРПОУ 34404403, р/р [NUMBER] ) інфляційні збитки та 3% річних у розмірі 368,70 грн., витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 620,25 грн., а всього 988,95 грн. (одна тисяча чотириста вісімдесят вісім гривень дев`яносто п`ять копійок). 05 жовтня 2021 року між адвокатським об`єднанням «Гончар і Давигора» в особі Гончар Сергія Миколайовича, який діє на підставі статуту та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Дахнівка» в особі Голови правління Рузавінової Раїси Миколаївни, яка діє на підставі статуту укладено договір про надання правової допомоги. Відповідно до п. 5.1 5.4 договору про надання правової допомоги, оплата адвокатських послуг здійснюється у формі виплати гонорару, який зазначається в актах виконаних робіт, які є невід`ємною частиною договору про надання правової допомоги та відображені у додатку № 1. Підставою для оплати гонорару за надану правову допомогу є підписаний сторонами акт виконаних робіт (наданих послуг), який надається клієнту підписаний та скріплений печаткою сторін. В акті виконаних робіт (наданих послуг) виконавець наводить перелік всіх наданих правових послуг. Розмір гонорару за кожну надану послугу є фіксованим та передбачений додатком 2 до договору. Клієнт здійснює оплату наданої правової допомоги на поточний рахунок виконавця протягом 3 банківських днів з моменту підписання сторонами кожного акту виконаних робіт. Голова правління [PERSON] згідно Статуту ОСББ «Дахнівка», затвердженого рішенням загальних зборів ОСББ «Дахнівка» протоколом № 1 від 04.10.2019 року, має право укладати договори в інтересах ОСББ та інші правочини. Договір про правову допомогу був укладений головою ОСББ в межах наданих їй компетенції щодо представлення інтересів ОСББ в суді, зокрема і при здійсненні правової допомоги в рамках стягнення боргів. Відповідно акту виконаної роботи (наданих послуг) від 25 травня 2022 року за надану правову допомогу у вигляді опрацювання, підготовки та складання позовної заяви до співвласників ОСББ [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості за порушення зобов`язання, підготовки та подання позовної заяви до суду, та на виконання п. 5.4 договору від 05.10.2021 року клієнт оплатив вартість правової допомоги в розмірі 2000 грн. виконавець кошти за надану правову допомогу отримав. Жодних претензій по якості, обсягу та строкам наданої правової допомоги клієнт до виконавця немає. Згідно платіжного доручення № 224 від 26.05.2022 року ОСББ «Дахнівка» сплачено на користь адвокатського об`єднання «Гончар і Давигора» 2000 грн. за надання правової допомоги згідно рахунку № 1 від 25.05.2022 року та договору від 05.10.2021 року. Адвокатом Давигора С.А. надано суду попередній розрахунок понесених судових витрат за позовом ОСББ «Дахнівка» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] оплата вартості наданої правової допомоги за договором про надання правової допомоги від 05.10.2021 року у вигляді підготовки та написання позовної заяви до суду згідно рахунку 200 грн.; оплата вартості підготовки та написання відповіді на відзив (у разі подання стороною даного документу) 1500 грн.; підготовки та написання клопотань, подання до суду додаткових доказів (у разі виникнення такої потреби) 1000 грн.; представництво адвоката в судових засіданнях під час розгляду справи по суті 1000 грн. за одне засідання (орієнтовно мінімальна кількість судових засідань 5) 5000 грн.; інші витрати пов`язані з розглядом справи будуть відображені в остаточному розрахунку на час закінчення судового розгляду. Відповідно до заяви про ухвалення додаткового рішення, подану адвокатом Давигора С.А., остання просить постановити додаткове рішення у справі № 712/3787/22 за позовом ОСББ «Дахнівка» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, яким стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь ОСББ «Дахнівка» код ЄДРПОУ 34404403 витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 2500 грн. У додатковій постанові від 19 лютого 2020 року по справі 755/9215/15-ц ВП ВС роз`яснила, що положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» 536/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір -\~обґрунтованим. Законодавством України не встановлено відповідних вимог до розрахункового документа який повинен надати адвокат при сплаті клієнтом послуг, а також не встановлено форму такого документа. Верховний Суд неодноразово викладав позицію про те, що можуть бути відшкодовані судові витрати на професійну правову допомогу після розгляду справи судом та подання відповідних доказів у строки, встановлені процесуальним законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа\~має право\~в порядку,\~встановленому цим\~Кодексом,\~звернутися до\~суду за\~захистом своїх\~порушених,\~невизнаних або\~оспорюваних прав,\~свобод чи\~законних інтересів. Доступ до суду є правом особи, гарантованим, зокрема,\~частиною першою\~статті 4 ЦПК України, частиною першою\~статті 55 Конституції України, пунктом 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У відповідності до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність - це незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору. Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення. Оскільки розмір сум, що підлягають сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, ґрунтується на положеннях договору про надання правничої допомоги, слід чітко визначити вичерпний перелік послуг, які будуть/можуть бути надані в межах супроводу судової справи. В іншому випадку усі послуги, які були надані, але не зазначені в договорі, відшкодуванню не підлягатимуть. Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду у постанові у справі №826/856/18 від 22.12.2018 р.: «Акт виконаних робіт по договору про надання правничої допомоги від 19.04.2018 №19/03/18 містить вид послуг (зібрання необхідних доказів), що не були передбачені договором… Наведене спростовує доводи позивача у касаційній скарзі щодо обґрунтування вимог щодо безпідставності зменшення судом апеляційної інстанції розміру витрат, понесених позивачем на професійну правничу допомогу у суді апеляційної інстанції». Таким чином суд дійшов висновку, що не зазначені у договорі послуги не підлягають відшкодуванню. Навіть за умови, що такі послуги були фактично надані, та зазначені в акті прийому-передачі. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. У якості доказів у більшості випадків достатньо надати суду договір про надання правової допомоги, акт прийому-передачі наданих послуг згідно договору про надання правової допомоги, платіжні доручення на оплату послуг адвоката та квитанції про оплату клієнтом цих доручень. Цю позицію підтримав у своїй постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №19/64/2012/5003 від 31.01.2019 р., зазначивши, що «суд апеляційної інстанції, врахувавши те, що відповідачем підтверджено правовий статус адвоката, наявність доказів фактичного перерахування йому коштів на підставі договору, а також співмірність розміру витрат з наданими послугами, правомірно виніс додаткову постанову, якою задовольнив заяву про відшкодування судових витрат на оплату послуг адвоката». Згідно процесуального законодавства, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірний із: 1) складністю справи та виконаними адвокатом роботами (наданими послугами); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та/або значенням справи для сторони, в т.ч. впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Тобто суд не може на власний розсуд зменшувати розмір витрат на оплату правничої допомоги, який підлягає відшкодуванню. Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у додатковій постанові у справі №755/9215/15-ц (провадження 14-382цс19) від 19.02.2020 р.: «Саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній зі сторін без відповідних дій з боку такої сторони». Таким чином, суд зазначив, що у питанні визначення розподілу судових витрат судді мають виступати виключно як арбітри та надавати оцінку доказам та доводам, що наводяться сторонами. Вирішення питання про розподіл судових витрат судом на власний розсуд може бути підставою для оскарження такого рішення. Як зазначено в Постанові ВП ВС від 16.11.2022 у справі № 922/1964/21, «учасник справи повинен деталізувати відповідний опис лише тією мірою, якою досягається його функціональне призначення - визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат. Надмірний формалізм при оцінці такого опису на предмет його деталізації, за відсутності визначених процесуальним законом чітких критеріїв оцінки, може призвести до порушення принципу верховенства права. У випадку встановленого договором фіксованого розміру гонорару сторона може доводити неспівмірність витрат у тому числі, але не виключно, без зазначення в детальному описі робіт (наданих послуг) відомостей про витрати часу на надання правничої допомоги. Зокрема, посилаючись на неспівмірність суми фіксованого гонорару зі складністю справи, ціною позову, обсягом матеріалів у справі, кількістю підготовлених процесуальних документів, кількістю засідань, тривалістю розгляду справи судом тощо. Окрім цього, Велика Палата зазначає, що загальне правило розподілу судових витрат визначене в частині четвертій статті 129 ГПК України, відповідно до якої інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Разом з тим у частині п`ятій статті 129 ГПК України визначено критерії,

Outcome: approved