Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-10 00:00:00

І. Стислий виклад позиції сторін 02 лютого 2023 року керівник Конотопської окружної прокуратури, який діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України в Сумській області та Попівської сільської ради звернувся до суду з позовом в якому просить стягнути з [PERSON] на користь держави кошти за відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища, на загальну суму 94860,00 грн., з яких: 30 %, що становить 28458 грн., в дохід спеціального фонду Державного бюджету; 20 %, що становить 18972 грн., в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Сумської обласної ради та 50 %, що становить 47430 грн., в дохід спеціального фонду місцевого бюджету Попівської сільської ради Конотопського району. Свої вимоги обґрунтовує тим, що у період часу з 09.06.2022 по 10.06.2022, поблизу с. Пекарі Конотопського району на Карабутівському водосховищі, в порушення вимог п.п.3.14, 3.15 Правил та наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області №21 від 25.03.2022, [PERSON] своїми неправомірними діями, в період дії нересті, здійснювала лов водних живих ресурсів забороненими знаряддями лову риболовецькими сітками в кількості 5 шт. Впіймала риби «карась сріблястий» в кількості 60 шт. Вироком Конотопського міськрайонного суду від 28.09.2022 [PERSON] визнана винною за ч.1 ст.249 КК України, та призначено покарання у виді 1 року обмеження волі з іспитовим строком 1 рік. Вищевказане судове рішення набрало законної сили 28.10.2022 року. Питання щодо відшкодування шкоди на загальну суму шкоди 94860 грн., завданої рибному господарству України не вирішено. У зв`язку із тим, що Держекоінспекція належним чином не здійснювала захист інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної незаконною виробкою, оскільки вичерпних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди, заподіяної [PERSON] вжито не було, як наслідок кошти до бюджету до цього часу не сплачені, що призводить до несвоєчасного надходження коштів до місцевого бюджету, перешкоджає здійсненню державних програм з охорони довкілля і є порушенням інтересів держави, насамперед у сфері охорони навколишнього природного середовища. Орган місцевого самоврядування Попівська сільська рада не заперечує щодо вжиття заходів представницького характеру окружною прокуратуро. За таких обставин, виникла необхідність у представництві прокурора для звернення до суду з позовом про примусове стягнення коштів з відповідача. Відповідач відзив на позовну заяву не надала. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. У судовому засіданні прокурор Шерудилов В.О. позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позові і прохав їх задовольнити. Представник позивача Попівської сільської ради в судове засідання не з`явився, надали заяву про розгляд справи в відсутність їх представника, позовні вимоги підтримують. Представник позивача\~Державної екологічної\~інспекції України\~в Сумській\~областів судове засідання також не з`явився, надали заяву про розгляд справи в відсутність їх представника. Відповідач [PERSON] \~з приводу\~позовних вимог\~покладається на\~розсуд суду.При цьому пояснила, що згодна з тим, що здійснювала незаконний вилов риби, внаслідок чого завдано шкоди на суму 94860 грн., але вона не має коштів для відшкодування цієї шкоди. Вилов риби здійснювала не для продажу, а щоб нагодувати онуків. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Конотопського міськрайонного суду від 06 лютого 2023 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання 21 лютого 2023 року на 08:30 год. (а.с. 82). 21 лютого 2023 року, за клопотання прокурор Конотопської окружної прокуратури, підготовче судове засідання відкладено 15.05.2023 (а.с. 89). 15 березня 2023 року постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду 22.03.2023 о 09:00 год. (а.с.95-96). 22 березня 2023 року в зв`язку з неявкою відповідача, судове засідання відкладено до 09:00 год 30.03.2023 (а.с.99). 30 березня 2023 року розгляд справи не відбувся у зв`язку із перебування головуючої судді на лікарняному, судове засідання призначено о 14:00 год 11 квітня 2023 року (а.с.102). ІV. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. З копії вироку Конотопського міськрайонного суду від 28.09.2022 (справа №577/2847/22) вбачається, що [PERSON] з 09.06.2022 по 10.06.2022, поблизу с. Пекарі Конотопського району на Карабутівському водосховищі, в порушення вимог п.п.3.14, 3.15 Правил та наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Сумській області №21 від 25.03.2022, у період нересту, здійснювала лов водних живих ресурсів забороненими знаряддями лову риболовецькими сітками в кількості 5 шт. Впіймала риби «карась сріблястий» в кількості 60 шт. Згідно висновку судово-економічної експертизи № СЕ-19/119-22/6459-ЕК від 13.07.2022 року загальна суму шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування [PERSON] водних біоресурсів становить 94860,00 грн. [PERSON] визнано винною у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено покарання у виді 1 року обмеження волі з іспитовим строком 1 рік (а.с.18-21). Відповідно до протоколу огляду від 10.06.2022, який проводився на березі Карабутівського водосховища в с. Пекарі Конотопського району було виявлено та вилучено 60 шт риби «сріблястий карась», риболовецькі сітки в кількості 5 шт., дерев`яний човен (а.с.23-28). Згідно постанови дізнавача Конотопського РВП ГУНП в Сумській області Дубини К. від 10.06.2022 дерев`яний човен, 5 рибальських сітей та рибу, в загальній кількості 60 шт визнано та приєднано до кримінального провадження №12022205450000197 від 10.06.2022 в якості речових доказів (а.с.29). Відповідно до розрахунку шкоди, заподіяної внаслідок добування цінних видів водних біоресурсів (риби) гр. [PERSON] на Карабутівському водосховищі поблизу с. Пекарі Конотопського району в період весняно-літньої заборони на лов водних живих біоресурсів із застосування заборонених знарядь лову сіток рибальських від 13.06.2022 є карась сріблястий в кількості 60 шт, шкода за одну одиницю складає 1581 грн, загальний розмір заподіяної шкоди становить 94860 грн (а.с.30). Як вбачається з висновку екологічної експертизи від 13.07.2022, проведеним дослідженням в обсязі наданих документів та в межах спеціальних знань, експерта-економіста «Розрахунок шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування цінних видів водних біоресурсів (риби) [PERSON] на Карабутівському водосховищі поблизу с. Пекарі Конотопського району в період весняно-літньої заборони на лов водних живих біоресурсів із застосування заборонених знарядь лову сіток рибальських від 13.06.2022 арифметично підтверджується у сумі 94860 грн (а.с.31-44). Згідно довідки інституту Рибного господарства від 15.06.2022 незаконний лов здійснювався в період весняно-літньої (нерестової) заборони, що є значущою ознакою істотності шкоди. Термін масового дозрівання статевих продуктів та виникнення нерестової активності карася сріблястого у поточному році відповідають періоду вчинення правопорушення, яке розглядається в рамках кримінального провадження №12022205450000197 від 10.06.2022. Рибальські сітки відносяться до пасивних знарядь лову, які утримують рибу переважно шляхом обвічковування, тобто зона безпосереднього впливу на водні біоресурси не виходить за їх геометричні межі. Згідно п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля»: «вилов риби в період нересту» шкода рибному господарству України, яка завдана вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №12022205450000197 від 10.06.2022 є істотною (а.с.45). Наказом Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Сумській області від 25.03.2022 встановлено весняно-літня заборона на лов водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Сумської області у 2022 році, зокрема у всіх водосховищах з 11 квітня по 20 червня 2022 року (а.с.46). На запити Конотопської окружної прокуратури від 17.11.2022 та від 21.12.2022 року, Державна екологічна інспекція у Сумській області відповідно 29.11.2022 та 06.01.2023 інформувала про те, що збитки заподіяні навколишньому природному середовищу [PERSON] внаслідок незаконного добування водних біоресурсів на загальну суму 94860 грн. в добровільному порядку не відшкодовані, заходи представницького характеру щодо стягнення цих коштів не вживалися і станом на січень 2023 року вживатися не будуть (а.с.54, 56). Попівська сільська рада на запити Конотопської окружної прокуратури від 21.12.2022 та 20.01.2023 року повідомила, що [PERSON] збитки Попівській сільській раді не відшкодовано. При цьому Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області не заперечує щодо вжиття Конотопською окружною прокуратурою заходів представницького характеру (а.с.58, 60). V. Норми права. Пунктом 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абз. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»). Відповідно до положень ч. 3, 4 ст. 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Так, відповідно до ч. 1 ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Згідно з ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ»). При цьому відповідно до п. 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Відповідно до ст. 13 Конституції України, ст. 324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на природні ресурси (ч. 1 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Згідно з п. «ї» ч. 1 ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до положень ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Згідно з п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. При цьому п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином шкода, завдана навколишньому природному середовищу, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. VI. Оцінка суду. Вислухавши сторони, дослідивши зібрані в справі докази, оцінюючи надані докази за власним переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та безпосередньому їх дослідженні, давши їм оцінку в цілому, так і кожному окремо, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог. Стосовно повноважень керівника Конотопської окружної прокуратури на пред`явлення вказаного позову суд зазначає, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Конституційний суд України у рішенні № 3-рп/99 від 08.04.1999 року у справі № 1-1/99 визначив, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково, або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямований на захист інтересів держави. Таким органом відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади. В обґрунтування свого звернення до суду керівником Конотопської окружної прокуратури зазначено, що у даному випадку Держекоінспекція, яка є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, неналежним чином здійснювала захист інтересів держави в частині відшкодування шкоди, заподіяної [PERSON] , відповідний позов про стягнення збитків до суду не заявлено. Крім того, Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області не заперечувала щодо вжиття Конотопською окружною прокуратурою заходів представницького характеру, враховуючи, що [PERSON] збитки не відшкодувала. З огляду на викладене суд дійшов висновку про наявність підстав для звернення прокурора до суду з цим позовом. Згідно з ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Судом встановлено, що вироком Конотопського міськрайонного суду від 28.09.2022 (справа №577/2847/22) [PERSON] визнано винною у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 249 КК України і внаслідок незаконного добування [PERSON] водних біоресурсів заподіяно шкоду на суму 94860,00 грн. (а.с.18-21). Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відтак, приймаючи до уваги, що між протиправними діями відповідача та шкодою, завданою навколишньому природному середовищу, є прямий причинний зв`язок, суд вважає, що прокурором доведено наявність правових підстав для стягнення з [PERSON] на користь держави 94860,00 грн шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути 2684 грн. судового збору.

Outcome: approved