Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-13 00:00:00

12 січня 2022 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , третя особа Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, Оболонський районний в місті Києві центр соціальних служб, про усунення перешкод у спілкуванні та визначення способу участі батька у вихованні дітей, у якому з урахуванням уточнення просив: визначити спосіб участі позивача у спілкуванні та вихованні дітей за графіком побачень: з 10:00 год. суботи до 18:00 год. неділі через тиждень та кожного поточного вівторка і четверга з 15:00 год. до 19:00 год. та у літній період два тижні за домовленістю батьків щомісяця. Позов обґрунтований тим, що сторони перебували у шлюбі, який 14.04.2009 р. рішенням Оболонського районного суду був розірваний. Від шлюбу мають дочку: [PERSON] [INFO] . 20.10.2012 року сторони повторно зареєстрували шлюб. Від шлюбу мають дочку: [PERSON] [INFO] . Після розірвання шлюбу в 2018 році, діти залишилися фактично проживають з матір`ю. Розпорядженням Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 31.08.2020 за №405 позивачу визначено порядок участі у вихованні малолітніх дітей, а саме: з [PERSON] шляхом спілкування з ними у першу та третю суботу і другу та четверту неділю місяця з 10:00 год. до 14:00 год. Спілкування з [PERSON] , повинно було відбуватися за її згоди. Однак відповідачка зазначене Розпорядження не виконує, досягти з нею домовленості про побачення з дочками не вдається та налаштовує дітей проти позивача. Позивач зазначає, сама ж відповідачка, неодноразово притягалась до адміністративної відповідальності за неналежне виконання батьківських обов`язків, а також, відповідачка чинить насильство над дітьми забороняючи їм спілкуватися з батьком. В зв`язку з чим, позивач вважає свої права порушеними та просить суд зобов`язати відповідачку не перешкоджати йому брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з його дочками та визначити спосіб його участі у вихованні дітей, а саме, систематичне побачення з доньками з 10:00 год. суботи до 18:00 год. неділі через один тиждень та у літній період два тижні за домовленістю та згодою батьків щомісяця. Ухвалою судді від 21.01.2022 року відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче засідання на 24.02.2022 року. 03.02.2022 року надійшла заява про забезпечення позову, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дітей, визначення способу участі батька у вихованні дітей. Ухвалою суду від 09.02.2022 року в задоволенні заяви про забезпечення позову відмовлено. 18.05.2022 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідачка зазначила, що вона дійсно перебувала у шлюбі з позивачем, який було розірвано рішенням Оболонського районного суду м. Києва 02.02.2018 року. Від спільного шлюбу мають двох дітей: [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] , які проживають з нею. Після розлучення позивач почав себе поводити агресивно, приходив до квартири в якій вона проживає разом з дітьми в нетверезому стані, намагався проникнути у житло. Відповідач не була проти того, щоб позивач приймав участь у вихованні та спілкуванні з їхніми спільними дітьми, однак позивач вів себе зухвало та виражався нецензурною лайкою в присутності доньки. Відповідачка зазначила, що старша донька [PERSON] взагалі не бажає бачитися із позивачем, оскільки він приходив до неї на зустріч на підпитку, а бо ж вживав горілку в її присутності. Що стосується виконання Розпорядження Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, відповідачка зазначила, що коли вона приводила на зустріч молодшу доньку, відповідно до графіку, позивач проявляв стосовно відповідачки безпідставну агресію, в зв`язку з чим молодша донька почала боятися зустрічей з батьком та спілкується з ним тільки по телефону, оскільки не бажає з ним бачитися. Крім того, відповідачка зазначає, що позивач неодноразово притягався до адміністративної відповідальності за вчинення ним домашнього насильства по відношенню до відповідачки та їхньої молодшої доньки. В зв`язку з чим, відповідачка просить повністю відмовити в задоволенні позовних вимог позивача та визначити наступний спосіб участі батька у вихованні малолітніх дітей, який передбачений Розпорядженням № 405 від 31.08.2020 року. 20.06.2023 відповідачка подала клопотання про виклик свідка, доньку [PERSON] . 23.06.2022 року третя особа, представник Оболонського районного в м. Києві центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді подав клопотання, в якому просив долучити до матеріалів справи: інформаційну довідку про роботу з психологом [PERSON] та інформаційну довідку Оболонського районного в м. Києві центру соціальних послуг. 21.07.2022 року позивач подав заяву про зміну предмету позову а саме визначити спосіб участі позивача у спілкуванні та вихованні дітей за графіком побачень: з 10:00 год. суботи до 18:00 год. неділі через тиждень та кожного поточного вівторка і четверга з 15:00 год. до 19:00 год. та у літній період два тижні за домовленістю батьків щомісяця. 25.07.2022 року Оболонською районною в місті Києві державною адміністрацію подано висновок. 21.11.2022 року протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Діденка Є.В. та передано справу на розгляд. Ухвалою суду від 28.11.2022 року прийнято до розгляду цивільну справу та призначено судове засідання по суті на 13.12.2022 року. В судовому засіданні 26.01.2023 року відповідачка [PERSON] заявила клопотання про виклик психолога з соціального центру, в задоволенні клопотання відповідачці відмовлено, оскільки даного роду клопотання заявляються в підготовчому судовому засіданні, оголошено перерву до 16.02.2022 року. 16.02.2022 року судове засідання було знято зі складу у зв`язку з перебуванням судді у відпустці та розгляд справи перепризначено на 30.03.2023 року В судовому засіданні позивач підтримав позов з викладених у ньому підстав, пояснив, що відповідачка не виконує Розпорядження Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації від 31.08.2020 за № 405 і не дає можливості спілкуватись із дочками. Відповідачка позов не визнала, пояснила, що дочки самі не бажають спілкуватися з батьком, оскільки він постійно веде себе агресивно та перебуває в алкогольному сп`янінні. Представник органу опіки та піклування Дудко Д.О. в судовому засіданні висловила думку, що позов слід задовольнити відповідно до раніше визначено графіку. Зазначила, що врахування думки дитини не має вирішального значення, і не означає дотримання найкращих інтересів для дитини. Дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вислухавши пояснення учасників справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з такого. Встановлені судом обставини і відповідні їм правовідносини. Під час розгляду справи судом встановлено, що сторони двічі перебували в зареєстрованому шлюбі, 02.02.2018 року шлюб знову було розірвано. Сторони у справі є батьками [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Витягом з розпорядження Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації №405 від 31.08.2020, визначено способи участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей. В звіті про здійснення відрахувань та виплат КНП «Київська стоматологія» з [PERSON] на підставі постанови від 23.06.2021 р. виданою за виконавчим документом [NUMBER] зазначено суми відрахування з заробітної плати останнього на виплату аліментів з 10.06.2021 по 31.08.2021 р. В звіті про здійснення відрахувань та виплат КНП «Київська стоматологія» з [PERSON] на підставі постанови від 23.06.2021 р. виданою за виконавчим документом [NUMBER] зазначено суми відрахування з заробітної плати останнього на виплату аліментів з 01.09.2021 по 30.11.2021 р. У листі від 09.11.2021 року служби у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА в м. Києві, надано рекомендації [PERSON] та [PERSON] щодо спірних питань стосовно визначення участі кожного з батьків у вихованні дівчат. Відповідно до Інформаційної довідки про роботу з психологом від 15.12.2020 р. [PERSON] переймається долею дочок, прив`язаний до них, хоча і не зрілий як батько, у психолога немає підстав обмежувати його у спілкуванні з доньками. Крім того, зазначено, що коли батько буде бачитись без перешкод з молодшою донькою, а старша перестане його ігнорувати його поведінка стане більш прогнозованою. Відповідно до Інформаційної довідки про роботу з психологом від 15.12.2020 р. [PERSON] [INFO] , постійні конфлікти в родині призводять до підвищеної тривожності у дитини та нестабільного психоемоційного стану, який може в подальшому спровокувати психосоматичні захворювання та поведінкові розлади в підлітковому віці. Згідно медичної довідки про проходження обов`язкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів серія ААН №094858 від 16.12.2020 р. виданої [PERSON] - роботи за фахом не виявлено. Згідно сертифікату про проходження наркологічного огляду серія РРТ №678907 від 16.12.2020 р.виданого [PERSON] - роботи за фахом не виявлено. Відповідно до Інформаційної довідки про роботу з психологом [PERSON] та [PERSON] від 21.02.2022 року, вказано, що зробити об`єктивний висновок щодо визначення психологічного стану дітей та визначення способу участі батька у їх вихованні на даний час немає можливості, оскільки необхідно провести ряд психологічних робіт та спостережень. Відповідно до Інформаційної довідки про роботу з психологом [PERSON] від 21.06.2022 року, вказано, що у психолога немає підстав обмежити його у спілкуванні з дітьми. Відповідно до Інформаційної довідки про роботу з психологом [PERSON] від 21.06.2022 року, вказано, що зробити об`єктивний висновок щодо можливостей зустрічей [PERSON] з батьком без супроводу матері дитини або її старшої сестри не вбачається можливим, оскільки [PERSON] відмовилась проводити без її присутності діагностичне дослідження своєї доньки. Рішенням суду від 18.06.2021 року заяву [PERSON] до [PERSON] про видачу обмежувального припису - залишено без задоволення. Згідно з висновком органу опіки і піклування про визначення способів участі [PERSON] у вихованні малолітніх дітей: [PERSON] [INFO] та [PERSON] [INFO] від 25.07.2022 р. Оболонська районна в м. Києві державна адміністрація рекомендує суду визначити наступні способи участі: у перші, треті та, у разі наявності, п`яті вихідні кожного місяця з 10:00 до 19:00 суботи; у другі та четверті вихідні кожного місяця 3 10:00 до 19:00 неділі; щосереди, після закінчення навчання до 20:00; у літній період - протягом двох тижнів, під час відпустки батька про яку він зобов`язаний попередити матір дітей не пізніше ніж за місяць. Зустріч з [PERSON] проводити за її згодою. Батькам, під час зустрічей, контролювати свою поведінку та спілкуватися мирно не спричиняючи конфліктів. Батьку - не виживати алкогольні напої та нецензурну лайку під час зустрічей з дітьми. Відповідно до довідок від 21.09.2022, 22.09.2022 р.р., [PERSON] навчалась у дитячій школі мистецтв №5. Згідно з довідками Оболонського УП ГУНП в м. Києві, [PERSON] у 2020 та 2021 роках неодноразово звертався до поліції з приводу того, що [PERSON] не дає йому бачитись із дітьми. Також, згідно з довідками Оболонського УП ГУНП в м. Києві, [PERSON] у 2020 та 2021 роках неодноразово зверталася до поліції з приводу протиправної поведінки [PERSON] . Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснила суду, що її батьки разом не проживають, між ними склались негативні відносини. Вона не бажає спіклуватись із батьком. [PERSON] хоче спілкуватись із батьком. Випадків поганого ставлення батька до [PERSON] не було, але між матір`ю і батьком відбувались конфлікти у присутності дітей. Відповідно до встановлених правовідносин, суд керується такими нормами права. Статтею 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Відповідно до ч. 2 ст. 5 СК України, держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Частиною 8 ст. 7 СК України передбачено, що регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Згідно зі статтею 9 Конвенції ООН «Про права дитини», держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини. Під час будь-якого розгляду згідно з пунктом 1 цієї статті всім заінтересованим сторонам надається можливість брати участь у розгляді та викладати свою точку зору. Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Статтею 1 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що забезпечення найкращих інтересів дитини - дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити; Згідно зі ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства», сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Відповідно до ст. 14 Закону України «Про охорону дитинства», діти та батьки не повинні розлучатися всупереч їх волі, за винятком випадків, коли таке розлучення необхідне в інтересах дитини і цього вимагає рішення суду, що набрало законної сили. Під час вчинення дій, пов`язаних з розлученням дитини з одним або обома батьками, а також інших дій, що стосуються дитини, в порядку, встановленому законом, судом заслуховується думка та побажання дитини. Кожна дитина має право на проживання в сім`ї разом з батьками або в сім`ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Статтею 15 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У разі коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини. Рішення органів опіки та піклування з цих питань можуть бути оскаржені до суду у порядку, встановленому законом. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Мамчур проти України» від 16.07.2015 р., заява № 10383/09, зазначено, що при визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним. Як Суд зазначив у рішенні у справі «Нойлінґер та Шурук проти Швейцарії» (Neulinger and Shuruk v. Switzerland), ([ВП], заява № 41615/07, ЄСПЛ 2010 року): «136. Інтерес дитини складається з двох аспектів. З одного боку цей інтерес вимагає, що зв`язки дитини з її сім`єю мають бути збережені, за винятком випадків, коли сім`я виявилася особливо непридатною. Звідси випливає, що сімейні зв`язки можуть бути розірвані лише у виняткових випадках, та що необхідно зробити все, щоб зберегти особисті відносини та, якщо і коли це можливо, «відновити» сім`ю [рішення у справі «Гнахоре проти Франції» (Gnahore v. France), заява № 40031/98, п. 59, ЄСПЛ 2000-ІХ]. З іншого боку очевидно також, що в інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у здоровому середовищі, та батькам не може бути надано право за статтею 8 Конвенції на вжиття таких заходів, що можуть завдати шкоди здоров`ю та розвитку дитини. Оцінка доказів і мотиви суду. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. На підставі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З досліджених у справі доказів слідує, що між сторонами у справі склались тривалі конфліктні відносини, діти проживають разом з матір`ю. Матір чинить перешкоди батьку у спілкуванні з дітьми, що стало підставою для цього позову. Старша дочка [PERSON] не має бажання спілкуватись із батьком, проте молодша дочка [PERSON] виявляє прихильність до батька. Суд наголошує, що батько має право спілкуватись із дітьми, та зобов`язаний приймати участь у їх вихованні. Батько і матір мають рівні права щодо виховання дітей, проте слід враховувати місце проживання дітей з матір`ю, внаслідок чого об`єктивно неможливо забезпечити однакову кількість часу на спілкування батька з дітьми. Під час розгляду справи суду не було надано доказів, які би свідчили, що спілкування батька з дітьми може зашкодити їх інтересам. Випадки конфліктів стосуються саме відносин між сторонами, та не свідчать про негативне ставлення батька до дітей. Тому, суд вважає необхідним визначити час спілкування батька з дітьми у найбільш наближений спосіб, запропонований органом опіки і піклування, що буде достатнім. Спілкування зі старшою дочкою слід проводити у будь-який вільний час за її згодою. На підставі викладеного і

Outcome: partial