Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-17 00:00:00

Позивач звернувся до Зміївського районного суду із позовом до [PERSON] , Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на боці позивача - Зміївська державна нотаріальна контора Харківської області, в якому просив визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після [PERSON] , померлого [INFO] , строком на два місяці. В обґрунтування позову зазначив, що [INFO] помер [PERSON] , який був сусідом позивача, і з яким вони перебували в дружніх стосунках. Відповідачка [PERSON] є донькою померлого. При цьому станом на день смерті [INFO] ніхто разом з [PERSON] не проживав і не був зареєстрований, з заявами про прийняття спадщини в установлений законом шестимісячний термін до нотаріальної контори ніхто не звертався. При цьому, 24.02.2022 року розпочалася військова агресія Російської Федерації проти України, тому оформленням спадкового майна після померлого ніхто не опікувався. В січні 2023 року відповідачка [PERSON] повідомила позивача про наявність складеного батьком на його ім`я заповіту на належну йому земельну ділянку. Після звернення позивача до Нижньобишкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, 25 січня 2023 року позивачем було отримано дублікат заповіту [PERSON] , згідно якого останній заповідав [PERSON] земельну ділянку, загальною площею 5,0377 га, кадастровий номер 6321783000:01:000:0019, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. В лютому 2023 року позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак нотаріус відмовив у вчиненні нотаріальних дій в зв`язку з пропуском строку на подання заяви на прийняття спадщини. Оскільки позивач бажає прийняти спадщину не відмовляється від неї, але не знав і не міг знати про наявність вказаного заповіту, бо не був близьким родичем спадкодавця, враховуючи проведення активних бойових дій на території Чугуївського району Харківської області та призупинення вчинення нотаріусами нотаріальних дій протягом 2022 року, просив визнати поважними причини пропуску ним строку на подання заяви на прийняття спадщини за заповітом та продовжити вказаний строк на 2 (два) місяці. Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 20.02.2023 року відкрито провадження в цивільній справі в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та встановлено відповідачеві строк на подання відзиву на позов, витребувано зі Зміївської державної нотаріальної контори інформацію про осіб, які зверталися з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] [INFO] . Ухвалою суду від 21.03.2023 закрито підготовче провадження в справі та призначено розгляд справи по суті. В судове засідання учасники справи, повідомлені належним чином про дату, часі місце розгляду справи не з`явились. Позивач М.Полька надав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та наполягав на їх задоволенні, просив розглянути справу без його участі. Відповідач [PERSON] подала до суду заяву, в якій позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти задоволення позову. Представник відповідача - Слобожанської селищної ради Чугуївського району Харківської області подав до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності за наявними матеріалами в справі. Відзиву на позов чи заперечень проти позову не подавав, при ухваленні рішення покладався на розсуд суду. За змістом ч.1, ч.8 статті 178 ЦПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.1 статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Відповідно до ч.2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши доводи позовної заяви та письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд встановив наступне: [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим Зміївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) 26.10.2021 року, актовий запис № 1182 (а.с.10) Його дружина, [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть, серії [NUMBER] , виданим Нижньобишкинською сільською радою Зміївського району Харківської області 01.11.2007 року, актовий запис № 27 (а.с.12) Згідно Довідки Центру надання адміністративних послуг Слобожанської селищної № 92/02 -31 від 21.11.2022 року, разом з [PERSON] на час його смерті [INFO] за адресою проживання: [ADDRESS] ніхто не був зареєстрований (а.с.11) За життя, а саме - 10 грудня 2019 року [PERSON] склав заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Нижньобишкинської сільської ради Зміївського району Харківської області, реєстр №19, яким на випадок своєї смерті заповідав позивачеві [PERSON] , [INFO] , земельну ділянку, розміром 5,0377 га - рілля, кадастровий номер 6321783000:01:000:0019, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Н.Бишкинської сільської ради Зміївського району Харківської області КСП «Донецьке», яка належить спадкодавцю на підставі Свідоцтва про спадщину за законом серії ВКК № 866228, виданого 15.07.2008 року Зміївською державною нотаріальною конторою Харківської області (а.с.14) Документами, що підтверджують право власності спадкодавця [PERSON] на вище вказану земельну ділянку, є Державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯБ №207005, виданий на ім`я [PERSON] (а.с.15), Свідоцтво про право на спадщину від 15.07.2008 року, виданого Зміївською державною нотаріальною конторою реєстровий №2-1212, спадкова справа № 547/2008, за яким [PERSON] успадкував вказану земельну ділянку після померлої дружини [PERSON] (а.с.16) Згідно відповіді Зміївської державної нотаріальної контори Харківської області від 16.03.2023 року, після померлого [INFO] [PERSON] з заявами про прийняття або відмову від спадщини у встановлений законом шестимісячний термін ніхто зі спадкоємців не звертався. Після померлої [INFO] [PERSON] [INFO] видано Свідоцтво про право на спадщину за законом на ім`я чоловіка померлої [PERSON] . Заяв від інших спадкоємців не надходило (а.с.) Приватним нотаріусом Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Л.Лещенко 06.02.2023 року позивачеві [PERSON] відмовлено в оформленні спадкових прав за заповітом після померлого [PERSON] в зв`язку з пропуском шестимісячного строку, встановленого законом для подання заяви про прийняття спадщини та роз`яснено його право вирішити це питання в судовому порядку (а.с.17) Перевіривши доводи позовної заяви, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне. Частиною 1 статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно положень статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За загальними правилами спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. (статті 1220, 1222 ЦК України). Відповідно до ч.1 статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Тобто, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, але закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини. У разі пропущення встановленого законом строку, відповідно до положень ч.3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Як роз`яснюється у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання при визначенні особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правових висновків, викладених у постанові ВС від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17, які відповідно до ст.263ЦПК України враховуються судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин,поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] помер [INFO] , і шестимісячний строк для подання спадкоємцями заяв про прийняття спадщини, спливав 20 березня 2022 року. 24 лютого 2022 року розпочалася військова агресія Російської Федерації проти України, в зв`язку з чим Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, в подальшому неодноразово продовжений. Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Наказом Міністерства юстиції України від 11 березня 2022 року № 1118/5 "Про затвердження Змін до деяких нормативно-правових актів у сфері нотаріату" (набрав чинності 19.03.2022) внесено зміни до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженому наказом Міністерство юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5, відповідно до яких: ? в умовах воєнного або надзвичайного стану спадкова справа заводиться за зверненням заявника будь-яким нотаріусом України, незалежно від місця відкриття спадщини; ? в умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом п`яти робочих днів з дня відновлення такого доступу; ? забороняється видача свідоцтва про право на спадщину у спадковій справі, заведеній без використання Спадкового реєстру, до її реєстрації у Спадковому реєстрі. Загально відомим фактом, який не оспорюється учасниками справи, є те, що, починаючи з 24.02.2022 року і до моменту розгляду справи в суді, територія Чугуївського району, в тому числі Слобожанської селищної ради, знаходилася в зоні проведення активних бойових дій, внаслідок чого призупинялася робота певних державних установ, суттєво ускладнилося транспортне сполучення, зупинялася робота державних реєстрів, в тому числі й нотаріальних, а також існувала реальна життя і здоров`я громадян, пов`язана з артилерійськими обстрілами Суд вважає, що в тих поточних умовах позивач був дійсно позбавлений можливості як дізнатися про існування заповіту, так і виїхати за межі населеного пункту до іншої області, де працювали нотаріуси для оформлення спадкових прав за заповітом, а отже пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин. За таких обставин належить визначити позивачеві додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, а саме два місяці після набрання даним рішенням законної сили. Дотримуючись принципу диспозитивності цивільного судочинства, в зв`язку з відсутністю вимоги позивача про розподіл судових витрат, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для вирішення питання щодо розподілу судових витрат між сторонами відповідно до ст..ст.141,142 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved