Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-05 00:00:00

[PERSON] (далі позивач) звернулася до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в якій вказує, що з 25 жовтня 2019 року виконавчим комітетом\~Вишневої міської\~ради Києво\~ Святошинського\~району Київської\~області, актовий запис № 415, зареєстровано шлюб між [PERSON] (далі- відповідач), [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Від шлюбу мають дитину [PERSON] , [INFO] , яка на даний час проживає з позивачем. Наразі спору щодо місця проживання дитини немає. Позивач не перешкоджає донці в спілкуванні з батьком, який не має офіційного працевлаштування, а тому дитина перебуває на матеріальному забезпеченні матері. Позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалось, тому що у них різні погляди на сімейне життя та обов`язки, відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного. Фактично сім`я припинила своє існування. З червня 2022 року подружні відносини між ними припинилися. З цього часу вони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, шлюбних відносин не підтримують. Вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе. Позивач просить, шлюб зареєстрований 25 жовтня 2019 року виконавчим комітетом\~Вишневої міської\~ради Києво\~ Святошинського\~району Київської\~області, актовий запис № 415, між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] розірвати. Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити « [PERSON] ». Згідно ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Згідно з ч. 2 ст.\~28\~ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. Ухвалою суду від 28 лютого 2023 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судові засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи була належним чином повідомлений, відповідно до пункту 2 частини 7\~статті 128 ЦПК України, що підтверджується оголошеннями на офіційному веб-сайті судової влади України, про причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі письмових доказів. Відповідно до пункту 2 частини 7\~статті 128 ЦПК України, судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Частиною 11 статті 128 ЦПК України визначено, що відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Відповідно до інформації, розміщеної на офіційному сайті Державної судової адміністрації України 29.01.2018 року щодо оголошень про виклик у суд учасників процесу, з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Згідно частини 4 статті 223 ЦПК України \~у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Судом враховано, що в силу вимог частини 1\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до\~статті 280 ЦПК України\~суд, за згодою представника позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Справу судом\~розглянуто\~у\~порядку спрощеного\~позовного\~провадження,\~згідно\~з\~вимогами статтями\~ 274-279 ЦПК України. Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи та враховуючи, що сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися, приходить до наступного висновку. Судом встановлено,\~що 25 жовтня 2019 року виконавчим комітетом\~Вишневої міської\~ради Києво\~ Святошинського\~району Київської\~області, актовий запис № 415, зареєстровано шлюб між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на « [PERSON] », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . Як вбачається\~з копії\~свідоцтва про\~народження серії\~ [NUMBER] ,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~її батьками вказані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.\~\~\~\~\~\~ \~\~\~\~\~ \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 24 Сімейного Кодексу України,\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. \~\~\~\~\~\~ \~ \~Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.\~\~ \~\~\~\~\~\~ \~ Частиною другою статті 114 Сімейного Кодексу України встановлено, що у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. \~\~\~\~\~ \~ \~ Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного Кодексу України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Зазначені обставини у їх системному зв`язку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] . Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 35 Постанови Пленуму від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Outcome: approved