Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-06 00:00:00

Суд звертає увагу учасників процесу, що прізвище судді змінено з [PERSON] на [PERSON] . Позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до 1. [PERSON] , 2. [PERSON] , 3. [PERSON] , 4. [PERSON] , в якому просив стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за послугу з централізованого опалення та постачання гарячої води у розмірі 72 295,53 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 8 187,81 грн та 3% річних у розмірі 3 503,44 грн. Позовну заяву обґрунтував тим, що ТОВ «Євро-реконструкція» здійснює надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води до будинку [ADDRESS] , зокрема, до кв. [ADDRESS] . Користувачами послуг та мешканцями кв. [ADDRESS] є 1. [PERSON] , 2. [PERSON] , 3. [PERSON] , 4. [PERSON] . Відповідачі своєчасно з жовтня 2017 року не вносили плату за отримані послуги з централізованого опалення та з листопада 2018 року за отримані послуги з гарячого водопостачання, в результаті чого утворилась заборгованість, яка станом на 23.02.2022 становить 72 295,53 грн, з яких: 47 732,77 грн - заборгованість з централізованого опалення, 24 562,76 грн - заборгованість зі сплати послуг за гаряче водопостачання. Згідно ст. 625 ЦК України нараховано інфляційну складову боргу - 8 187,81 коп., 3% річних - 3 503,44 грн, які він просить стягнути солідарно з відповідачів. За відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» [PERSON] , [INFO] , станом на 14.12.2022 значиться зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . За відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» [PERSON] , [INFO] , станом на 14.12.2022 значиться зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] . За відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» [PERSON] , [INFO] , станом на 14.12.2022 значиться зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . За інформацією про задеклароване/зареєстроване місце проживання за відомостями Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької РДА [PERSON] , [INFO] , з 15.05.1981 значиться зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою від 15.12.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; призначив справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін для розгляду справи по суті в судове засідання на 19.01.2023 о 10 год. 30 хв. 17.01.2023 відповідач-1 подав заяву про відкладення судового розгляду. 18.01.2023 представник позивача на електронну пошту суду подав клопотання про проведення судового засідання, яке призначене на 19.01.2023, без його участі, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. 19.01.2023 суд відклав розгляд справи на 10 год. 00 хв. 03.03.2023. 23.01.2023 від представника позивача засобом поштового зв`язку надійшло клопотання про проведення судового засідання, яке призначене на 19.01.2023, без його участі, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. 28.02.2023 від відповідача-3 надійшла заява про відкладення судового засідання до 01.06.2023, оскільки вона знаходиться за межами України. Ухвалою від 03.03.2023 суд відклав розгляд справи на 11 год. 30 хв. 07.04.2023; задовольнив клопотання представника позивача про витребування доказів, а саме: - витребував з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» належним чином завірені копії документів, які містять інформацію про те, кому та на підставі чого належить право власності або право користування житлом за адресою: [ADDRESS] ; - витребував з Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації інформацію про зареєстрованих осіб за адресою: [ADDRESS] у період з березня 2017 року по лютий 2022 року. 03.04.2023 від відповідача-1 засобом поштового зв`язку надійшла заява, в якій він просить застосувати до позовних вимог позовну давність. Зазначає, що позивач звернувся до суду, пропустивши загальний строк позовної давності, з клопотанням про поновлення пропущеного строку не звертався. 03.04.2023 від відповідача-4 засобом поштового зв`язку надійшла заява, в якій він просить застосувати до позовних вимог позовну давність. Зазначає, що позивач звернувся до суду, пропустивши загальний строк позовної давності, з клопотанням про поновлення пропущеного строку не звертався. 04.04.2023 від Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації засобом поштового зв`язку надійшла витребувана судом інформація, згідно з якою в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади міста Києва» за адресою: [ADDRESS] за період з березня 2017 року по лютий 2022 року зареєстровані наступні особи: - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 10.10.1975; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 08.12.1979; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 08.12.1979; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 15.05.1981; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з [INFO].; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 21.05.2004; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 09.06.2004; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 09.06.2006; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 23.02.2007; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 22.07.2011 по 23.12.2020; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрований з 19.10.2012; - [PERSON] , [INFO] , зареєстрована з 02.01.2018. 04.04.2023 представник позивача на електронну пошту суду подав клопотання про проведення судового засідання, яке призначене на 07.04.2023, без його участі, позовні вимоги підтримує, не заперечує проти ухвалення заочного рішення. 05.04.2023 від Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» на електронну пошту надійшла інформація, згідно з якою квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 20.01.2003. 06.04.2023 від представника позивача на електронну пошту суду надійшли письмові пояснення щодо заявленої відповідачем-1 та відповідачем-4 заяви про застосування судом наслідків спливу строку позовної давності до заявлених вимог. На обґрунтування своєї позиції зазначає, що ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється строком у три роки. Пунктом 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», прийнятої відповідно до ст.29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», на усій території України встановлений карантин з 12 березня 2020 року, який постановами Кабінету Міністрів України був неодноразово продовжений (від 25 березня 2020 року № 338, від 20 травня 2020 року № 392, від 22 липня 2020 року № 641, від 26 серпня 2020 року № 760, від 13 жовтня 2020 року № 956, від 09 грудня 2020 року № 1236, від 17 лютого 2021 року № 104, від 21 квітня 2021 року № 405, від 23 лютого 2022 року № 229, від 27 травня 2022 року № 630, від 19 серпня 2022 року. Постановою Кабінету Міністрів України від 23 грудня 2022 року № 1423 вносились зміни до постанов Кабінету Міністрів України від 25 березня 2020 року № 338 та від 9 грудня 2020 року № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», якими продовжено термін дії карантину та обмежувальних протиепідемічних заходів в Україні для запобігання розповсюдженню COVID-19 до 30 квітня 2023 року. Отже, починаючи з 12 березня 2020 року строк позовної давності продовжений на час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню корона вірусної хвороби COVID-19. Отже, пропущеною може бути позовна давність лише за вимогами, що виникли до 12 березня 2017 року, тому подана відповідачкм-1 та відповідачем-4 заява про застосування судом наслідків спливу строку позовної давності до заявлених позовних вимог задоволенню не підлягає. Оскільки відповідачі прострочили виконання грошового зобов`язання, з них на користь позивача повинні бути стягнуті також 3% річних та інфляційні втрати. На території України з 12 березня 2020 року було запроваджено карантин, на період дії якого Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) заборонено нарахування та стягнення неустойки (штрафів, пені) за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги. При цьому, відповідно до приписів п.п.4 п. 3 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», оскільки вони стосується заборони нарахування саме неустойки (штрафу та пені), як одного із способів забезпечення виконання грошового зобов`язання (ст. 549-552 ЦК України). Однак, така заборона не стосується 3% річних та інфляційних втрат, яка передбачені ст. 625 ЦК України. Відповідачі в судове засідання повторно не з`явились, про час та місце слухання справи повідомлялись належним чином, заяви про відкладення розгляду справи не надавали, причини неявки не повідомили. Суд розглянув справу за відсутності сторін за наявними у справі матеріалами. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовна заява обґрунтована та така, що підлягає задоволенню з огляду на таке. Фактичні обставини справи, що встановлені судом, застосовані норми права та мотиви, з яких виходив суд. Надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води в будинку [ADDRESS] здійснюється Товариством з обмеженою відповідальністю «Євро-реконструкція» на підставі ліцензії від 01.06.2012 № 198. Правовідносини, які виникли між позивачем та відповідачем регулюються ЖК України, ЦК України, ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання гарячої води і водовідведення, затверджених постаново КМУ України від 21.07.2005 № 630. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах. Відповідно до ч. 7 ст. 26 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004 № 1875-IV договір про надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичної особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 23.07.2014 у газеті «Хрещатик» (№ 103 (4503)) позивач розмістив відповідне повідомлення, із пропозицією укладення договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води шляхом звернення споживачів до підрозділів теплопостачальної організації із зазначенням відповідної адреси. Проект договору про надання послуг з централізованого опалення та постачання гарячої води опубліковано в офіційному віснику Київської міської Ради - газеті «Хрещати» від 06.08.2014 № 111 (4511)). Пунктом 13 Правил надання послуг з постачання теплової енергії, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 830 передбачено, що індивідуальний договір вважається укладеним із споживачем, якщо протягом 30 днів з дня його опублікування тексту договору на офіційному веб-сайті органу місцевого самоврядування та/або моделі договірних відносин та не уклали відповідний договір з виконавцем. Фактом приєднання споживача до умов індивідуального договору (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір, зокрема, надання виконавцю підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка за надані послуги, факт отримання послуги. Відсутність договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг. Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. За правилом ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. З наданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» інформації, суд установив, що відповідачі власники квартири [ADDRESS] . З наданої Дарницькою районної в місті Києві державної адміністрації інформації суд установив, що відповідачі мають зареєстроване місце мешкання за адресою: [ADDRESS] . Суд зауважує, що після отримання витребуваної за клопотання позивача інформації з Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» та Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, позивач не звертався з клопотанням про залучення до участі у справі співвідповідачів. З наданого позивачем розрахунку суд установив, що внаслідок невиконання відповідачами обов`язку щодо сплати грошових коштів за отримані послуги з постачання теплової енергії (централізоване опалення), в останніх за період з березня 2017 року по 23.02.2022 утворилась заборгованість в розмірі 47 732,77 грн. З наданого позивачем розрахунку суд установив, що внаслідок невиконання відповідачами обов`язку щодо сплати грошових коштів за отримані послуги з постачання гарячої води, в останніх за період з листопада 2018 року по 23.02.2022 утворилась заборгованість у розмірі 24 562,76 грн. Згідно зі ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З наданих позивачем розрахунків суд установив, що: - інфляційна складова боргу, яка нарахована на заборгованість з послуги з централізованого опалення становить 5 189,96 грн; - 3% річних, які нараховані заборгованість з послуги з централізованого опалення становить 2 156,28 грн; - інфляційна складова боргу, яка нарахована на заборгованість з послуги з постачання гарячої води становить 2 997,85 грн; - 3% річних, які нараховані на заборгованість з послуги з постачання гарячої води становить 1 347,16 грн. Статтею 541 ЦК України визначено, що солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов`язання. Отже суд установив, що відповідачі є співвласниками квартири [ADDRESS] та споживачами послуг з постачання централізованого опалення та постачання гарячої води, які надавались позивачем у спірний період за вказаною адресою, відповідачі неналежним чином виконували обов`язок зі сплати отриманих послуг, внаслідок чого утворилась заборгованість, яка станом на 23.02.2022 становить 72 295,53 грн, на яку відповідно до ст. 625 ЦК України нараховані інфляційну складову боргу - 8 187,81 коп., 3% річних - 3 503,44 грн. Суд погоджується з доводами позивача та розрахунком, який був наданий до позовної заяви позивачем та не спростований відповідачами, тому позовні вимоги задовольняє повністю. Щодо заявлених відповідачем-1 та відповідачем-4 вимог про застосування судом наслідків спливу строку позовної давності до заявлених вимог, суд зазначає таке. Згідно зі ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. За ч. 1ст. 257 цього Кодексу загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Позивач звернувся до суду з позовною заявою 07.11.2022. Позивачем заявлено вимоги про стягнення заборгованості з послуг з централізованого опалення, яка виникла з листопада 2018 року по 23.02.2022 та заборгованості з послуг з гарячого водопостачання з березня 2017 року по 23.02.2022. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 (далі Закон 540-ІХ) розділ ХІІ "Прикінцеві положення" ЦПК України доповнено пунктом 3 такого змісту: «3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 275, 284, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину». Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19»на усій території України установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 карантин. Станом на час розгляду справи судом карантин на усій території України згідно наступними постановами КМУ продовжено. Таким чином, строк позовної давності за заявленими позивачем вимогами у цій справі є такими, що продовжені з 12.03.2020 відповідно до закону, тому суд не вправі застосовувати наслідки спливу позовної давності до цих вимог. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно з ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 620,25 грн з кожного. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходження, забезпеченням доказів. Ухвалою від 03.03.2023 суд витребував у Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» належним чином завірені копії документів, які містять інформацію про те, кому та на підставі чого належить право власності або користування житлом за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1 ст. 140 ЦПК України особа, яка надала доказ на вимогу суду, має право вимагати виплати грошової компенсації своїх витрат, пов`язаних із наданням такого доказу. Розмір грошової компенсації визначає суд на підставі поданих такою особою доказів здійснення відповідних витрат. 05.04.2023 від Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» на електронну пошту суду разом з витребуваними доказами надійшла квитанція на загальну суму витрат 175,60 грн. Згідно з ч. 1 ст. 140 ЦПК України з відповідачів на користь Комунального підприємства «Київське міське бюро технічної інвентаризації» підлягає компенсації витрати, пов`язані із наданням витребуваних доказів у розмірі 43,90 грн з кожного.

Outcome: approved