Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-05 00:00:00

Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем «Правил користування електроенергією для населення», в розмірі 15853 грн 00 коп. та судового збору в розмірі 2270 грн 00 коп., обґрунтовуючи свої позовні вимоги таким. При проведенні 02 жовтня 2018 року огляду електроустановки у домоволодінні, розташованому за адресою: [ADDRESS] , де зареєстрована і проживає відповідачка, представниками AT «Харківобленерго» було встановлено факт порушення Правил користування електричною енергією, що полягав у самовільному підключенні до електромереж, споживання електричної енергії поза розрахунковими засобами комерційного обліку, що було в подальшому зафіксовано в акті № 220502 від 02 жовтня 2018 року, який було підписано без зауважень. 10 жовтня 2018 року на підставі вищевказаного акту було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 220501. В рахунок погашення заборгованості за актом № 220502 від 02 жовтня 2018 року, [PERSON] добровільно сплатила 5700 грн 00 коп., але з вересня 2021 року відповідачка перестала сплачувати кошти, в результаті чого виникла заборгованість у розмірі 15853 грн 00 коп. у зв`язку з чим позивач і звернувся до суду для стягнення вказаної заборгованості. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05 січня 2022 року вказана цивільна справа була розподілена в провадження судді Оболєнській С. А. 02 лютого 2022 року після отримання інформації про місце проживання (перебування) відповідачів, була постановлена ухвала про відкриття провадження у справі та розгляд за правилами спрощеного позовного провадження, призначене відкрите судове засідання о 11 год 30 хв 04 березня 2022 року. Направлено відповідачу копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов в установлений строк. Запропоновано позивачу подати до суду відповідь на відзив. Запропоновано відповідачу подати до суду в установлений законодавством строк заперечення, в яких викласти свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Згідно з розпорядженням заступника керівника апарату Чугуївського міського суду Харківської області № 02-08/3 від 16 січня 2023 року «Щодо повторного автоматизованого розподілу невирішених судових справ» та відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого\~рішенням Ради суддів України № 30 від 26 листопада 2010 2 року, у зв`язку із переведенням шляхом відрядження судді Оболєнської С. А., здійснено повторний автоматизований розподіл вказаної справи. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 січня 2023 року справу розподілено судді Гніздилову Ю. М. В судове засідання представник АТ «Харківобленерго» Корякін М. І. не з`явився, надавши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити та розглянути справу за відсутності представника позивача, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідачка [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлялася своєчасно і належним чином, шляхом направлення на її адресу, підтверджену довідкою Чугуївської міської ради Харківської області, рекомендованих листів, які повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Відповідно до положень п. 1, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є, зокрема, день вручення судової повістки під розписку, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Згідно з\~ч.\~11\~ст.\~128\~ЦПК України з опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. При цьому від [PERSON] до суду не надійшло відзиву на позовну заяву чи будь-яких заперечень, а також повідомлення про іншу адресу, клопотання про відкладення судового розгляду також не заявлялося. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так як відповідачка, належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилася в судове засідання без поважних причин, без повідомлення причин та не подала відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, тому відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. 18 червня 2005 року між АТ «Харківобленерго» та [PERSON] було укладено договір № 17073 про користування електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Згідно з цим договором: п. 1 та п. 11 Електропостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати Споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 1,3 кВт електроустановок Споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а Споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію відповідно до умов договору, вносити плачу за спожиту електричну енергію відповідно до умов договору. Споживач електричної енергії зобов`язується також: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових приладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку у квартирі або на іншому об`єкті Споживача; невідкладно повідомляти Енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на розподільчий рахунок енергопостачальника, уповноваженого банку; узгоджувати з Енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам Енергопостачальника, які пред`явили свої службові посвідчення, до квартири або іншого об`єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки, тощо. 02 жовтня 2018 року за особовим рахунком № [NUMBER] працівниками АТ «Харківобленерго» складено Акт про порушення № 220502, за участю споживача (уповноваженої ним особи) [PERSON] , яким зафіксовано, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] , порушив «Правила роздрібного ринку електричної енергії» шляхом використання самовільного підключення до мережі споживання електричної енергії, що призвело до споживання електричної енергії повз приладу обліку. Підключення виконано в прихованому, важко доступному місці на горищі будинку, виявити яке представники енергопостачальника під час проведення контрольного огляду не мали можливості. Представник споживачки [PERSON] , акт підписав, в зауваженнях до складеного акта зазначив: «до працівників Чугуївського Харківобленерго претензій не має, з виявленим порушенням згоден, про те, що було зроблено незаконне підключення не знав». 10 жовтня 2018 року в приміщенні Чугуївського РВ АТ «Харківобленерго», за участі представника споживача Рєпіна А. М., відбулося засідання комісії з розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № 220502 від 02 жовтня 2018 року, на якому було прийнято рішення про те, що об`єм недооблікованої електричної енергії складає 17361кВт.год.; збитки, які нанесені АТ «Харківобленерго» внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення до електромереж споживання електричної енергії поза приладом обліку згідно з розрахунком № 9084830411 від 10 жовтня 2018 року складають 21553 грн 10 коп., що зафіксовано в протоколі № 220502 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ. З вказаним розрахунком [PERSON] згоден, один екземпляр протоколу отримав, про що свідчить його підпис на вказаному протоколі. Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості по акту про порушення по Чугуївському РРЕ № 220502 від 02 жовтня 2018 року споживач [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , адреса: [ADDRESS] , має заборгованість по акту про порушення 21553 грн 10 коп., за період з 10 жовтня 2018 року до 30 листопада 2021 року було сплачено суму заборгованості у розмірі 5700 грн 00 коп. Станом на 30 листопада 2021 року заборгованість складає 15853 грн 00 коп. Згідно з розрахунком позовної суми, [PERSON] , особовий рахунок № [NUMBER] , нараховано до сплати 21553 грн 10 коп. Правовідносини із постачання фізичним особам електричної енергії, окрім загальних норм цивільного законодавства, регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року (зі змінами). Відповідно до ч 1. ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Право власника щодо приналежного власнику майна не є безмежним, оскільки він зобов`язаний здійснювати право власності в межах, встановлених законом (ст.13 Конституції України). Згідно зі ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Виходячи з положень ст.ст. 526, 626-631 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Згідно з ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з ст.\~526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Відповідно до п. 62 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» побутовий споживач це фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність. Згідно до п. 1 ч. 3 ст. 59 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно п. 4.1. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. Відповідно з п. 5.5.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» споживач електричної енергії зобов`язаний сплачувати за електричну енергію та надані послуги відповідно до укладених договорів. Згідно пункту 2.1.3 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності паспорта точки розподілу. Відповідно до п. 2.3.4 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідно до п. 8.2.6 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Згідно з п. 8.2.4. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показників, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 (Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил) розділу VІІІ ПРРЕЕ. Пунктом 8.2.7 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» встановлено, що у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Розрахунок суми збитків повинен відповідати підпункту 5 пункту 3.1. Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04 травня 2006 року року, яка застосовувалась постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил та виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, позивачем доведено факт порушення відповідачем правил користування електричною енергією, а саме правил роздрібного ринку електричної енергії у зв`язку з чим у [PERSON] виникло зобов`язання зі сплати вартості електричної енергії, спожитої з порушенням таких правил згідно з наданим позивачем розрахунку в сумі 15853 грн 00 коп., яке відповідачем у добровільному порядку не було виконано. Відповідно до ч. 3 ст. 129 Конституції України, основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 10 ЦПК України, суд при розгляді справ керується принципом верховенства права. Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Під час судового розгляду вказаної справи позивачем були надані належні, допустимі, достовірні та достатні докази на підтвердження своїх позовних вимог, на підставі яких судом встановлені обставини та факти, що обґрунтовують вказані вимоги. Відповідачкою, всупереч вимог ст. 12, 13, 81 ЦПК України, належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів наявності підстав для відмови в задоволенні позовних вимог позивача не надано і в матеріалах справи не міститься. Доводи позивача, викладені в позові, відповідачами і матеріалами справи не спростовуються. За таких обставин справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на які посилався позивач як на підставу своїх вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів окремо кожного, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, в зв`язку з чим суд стягує з відповідача судовий збір на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved