Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-06 00:00:00

До Дарницького районного суду міста Києва звернулась [PERSON] з позовом до Державного підприємства «Сетам», Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима Вячеславовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Бондар Ірина Михайлівна про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна та скасування державної реєстрації нерухомого майна. Вимоги позову обґрунтовані тим, що 07.05.2020 року було проведено електронні торги з реалізації іпотечного майна - садового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . Переможцем торгів став [PERSON] . Однак, при проведені торгів було порушено норми діючого законодавства, оскільки приватним виконавцем не було дотримано вимог Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», який не дозволяв реалізації будинку і земельної ділянки, оскільки такі об`єкти були предметом іпотеки та виступали як забезпечення зобов`язань за споживчим кредитом, який був наданий [PERSON] в іноземній валюті, та використовувалися як місце постійного проживання [PERSON] та її дочки - позивача по справі. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 07 липня 2020 року позов [PERSON] з позовом до Державного підприємства «Сетам», Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима Вячеславовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Бондар Ірина Михайлівна про визнання недійсними результатів прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна та скасування державної реєстрації нерухомого майна було залишено без розгляду. Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 17 вересня 2020 року, ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 07 липня 2020 року в частині залишення без розгляду позовної заяви [PERSON] до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима В`ячеславовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна про скасування державної реєстрації права на нерухоме майно скасовано. Справу за позовом [PERSON] до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима В`ячеславовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна, про скасування державної реєстрації права на нерухоме майно направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду. 18 листопада 2020 року від представника відповідача [PERSON] - [PERSON] надійшов відзив на позов, у якому останній просив суд відмовити у задоволенні позову з підстав його необгрунтованості. 15 вересня 2022 року, представником ТОВ «ОТП Факторинг Україна» подано до суду відзив на позов, у якому останні просив суд відмовити у задоволенні позову, оскільки рішенням Дарницького районного суду від 29 жовтня 2021 року відмовлено в задоволенні позову [PERSON] до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима Вячеславовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна про визнання недійсними результатів прилюдних торгів. В зв`язку з чим підстави для скасування державної реєстрації відсутні. В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, на відеозв`язок в режимі відеоконференції не вийшли. Відповідно до приписів ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд зобов`язаний відкласти судовий розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Частиною 3 ст. 223 ЦПК України також визначено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. Суд бере до уваги, що позивач та її представник були належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду справи, а враховуючи строки розгляду справи і той факт, що справа перебуває у провадженні двох років, суд визнає за можливе проводити судовий розгляд справи у відсутності сторони позивача, яка була належним чином повідомлена про день та час судового засідання. Відповідачі та третя особа в судове засідання також не з`явилися, однак в матеріалах справи містяться заяви про розгляд справи у їх відсутність. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до такого висновку. З матеріалів справи вбачається, що 20.07.2007 року між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] укладено кредитний договір № ML-005/095/2007, за умовами якого остання отримала кредит в сумі 75 300 дол. США. В забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між ЗАТ «ОТП Банк» та [PERSON] , укладено договір іпотеки № PCL-005/095/2007, предметом якого були: - будинок за адресою: [ADDRESS] ; - земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 8000000000:90:618:0006. 24.02.2014 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. вчинено виконавчий напис, зареєстрований в реєстрі № 642, яким запропоновано звернути стягнення на нерухоме майно - садовий будинок та земельну ділянку, площею 0,0527 га, кадастровий номер 8000000000:90:618:0006, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] . 18.07.2019 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Коновалової О.О. із заявою про прийняття спадщини за померлою [INFO] матірю [PERSON] . Постановою приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова В.В. від 13.09.2019 відкрито виконавче провадження № 60065422 з примусового виконання виконавчого напису № 642 від 24.02.2014. В межах вказаного виконавчого провадження, відповідно до протоколу № 479017 проведення електронних торгів, 07.05.2020 було проведено електронні торги з реалізації іпотечного майна - садового будинку та земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] . Переможцем торгів став [PERSON] . У відповідності до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, право власності на нерухоме майно, що було предметом іпотеки, зареєстровано за [PERSON] . Позивач вважає, що проведені електронні торги є незаконними, підставою для задоволення позовних вимог позивач зазначає те, що даний садовий будинок підпадає під дію Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки він являється єдиним місцем постійного проживання позивача. Згідно вимог статей 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Дарницького районного суду м. Києва від від 29 жовтня 2021 року, яке залишено без змін постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 01 березня 2023 року, відмовлено в задоволенні позову [PERSON] до Державного підприємства «Сетам», приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Корольова Вадима Вячеславовича, Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», [PERSON] , третя особа приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар Ірина Михайлівна про визнання недійсними результатів прилюдних торгів. Вищезазначеним рішенням суду встановлено, що «Доводи позивача, що іпотечне майно - садовий будинок, відповідало положенням Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» і на нього не могло бути звернено стягнення, оскільки це єдине постійне місце проживання позивача, є необґрунтованими. Відповідно до відповіді № 471 від 24.09.2019 Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької РДА, в інформаційній системі «Реєстр територіальної громади м. Києва» та в картотеці реєстраційного обліку відомості про зареєстрованих осіб в садовому будинку [ADDRESS] відсутні. З копії паспорта позивача [PERSON] серії [NUMBER] , виданого Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві 03.04.2001, вбачається, що позивач з 09.02.1993 по 03.02.2011 була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а з 11.01.2020 по 30.07.2020 - за адресою: [ADDRESS] . Факт спільного проживання позивача з померлою за адресою: [ADDRESS] спростовується матеріалами спадкової справи, заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , а саме заявою [PERSON] про прийняття спадщини, в якій зазначено місце реєстрації їх проживання [ADDRESS] . Довідки Садівничого товариства «Енергетик» про місце проживання [PERSON] та [PERSON] суд вважає неналежним доказом, оскільки вони не містять даних про перевірку факту проживання вказаних осіб у будинку. Суд вважає, що позивачем не доведено належними доказами факту її постійного проживання в садовому будинку за адресою: [ADDRESS] .» Відповідно до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Враховуючи вище викладене, та те, що рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 29 жовтня 2021 року, яке набрало законної сили, не встановлено порушень, що могли вплинути на результати торгів під час їх проведення, суд вважає, що немає підстав для скасування державної реєстрації нерухомого майна, а тому приходить до висновку про відмову [PERSON] у задоволенні позовних вимог. Судові витрати відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України у разі відмови в задоволені позову покладаються на позивача.

Outcome: dismissed