Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-05 00:00:00

Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , про стягнення боргу кредитором спадкодавця. Свої позовні вимоги позивача обґрунтовує тим, що 14.08.2011 року між АТ КБ «Приватбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір б/н, шляхом підписання заяви. Позичальник при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами банку» складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується його підписом у заяві. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором про надання банківських послуг виконав у повному обсязі та надав [PERSON] можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та у межах встановленого кредитного ліміту. [INFO] позичальник [PERSON] помер. Згідно норм ЦК України, спадкоємці померлого мали право подати заяву про прийняття спадщини або відмову від спадщини у строк з 24.03.2020року по24.09.2020року. Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, є відповідач по справі [PERSON] , що підтверджується копією паспортів Позичальника та Відповідача. На виконання вимог норм закону ЦК України позивачем 02.08.2021року було направлено претензію кредитора до Суворовської державної нотаріальної контори у м. Одесі, та 20.08.2021року отримана відповідь. 03.08.2022 року до спадкоємця позичальника направлено лист-претензію, але ніяких дій виконано не було. Позивач вважає, що відповідач прийняв спадщину, до складу якої входять в тому числі і зобов`язання померлого позичальника. Станом на дату смерті [PERSON] його заборгованість перед банком за кредитним договором № б/н від 14.08.2011 року становить 5123,28 грн., яка складається з: 5123,28 грн. заборгованість за тілом кредиту, яка і є заборгованістю за простроченим тілом кредиту. Посилаючись на викладене, АТ КБ «ПриватБанк» просило суд стягнути з [PERSON] вказану суму заборгованості за кредитним договором від 14.08.2011р. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заперечень (відзиву) на позовну заяву. Ухвалою Суворовського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2023 року за клопотанням представника ПАТ КБ «Приват банк» - Балагурак В.В., витребувано з Департаменту надання адміністративних послуг Одеської міської ради письмові відомості, а саме: довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб, зареєстрованих за адресою: [ADDRESS] , станом на дату смерті [INFO] померлого [PERSON] , [INFO] , а також витребувано з Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одесі, належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після смерті померлого [INFO] [PERSON] , ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ). Представник позивача у судове засідання не з`явився, в матеріалах справи міститься його заява про підтримання позовних вимог, в якій він просив розглядати справу за його відсутності, крім того зазначив, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася судом належним чином за зареєстрованим місцем проживання в порядку статей 128, 130 ЦПК України. Відзиву від відповідача на позов до суду не надходило, заяв про розгляд справи у її відсутності до суду остання не подавала. Згідно з положеннями ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Отже, враховуючи згоду представника позивача на проведення заочного розгляду справи, відсутність відзиву на позовну заяву, належне повідомлення відповідача, яка причини неявки не повідомила, суд доходить висновку про можливість розгляду справи в заочному порядку, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст.280 ЦПК України. Згідно з вимогами ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Суд установив, що 14.08.2011р ПАТ КБ «ПриватБанк», правонаступником якого є АТ КБ «ПриватБанк», укладено кредитний договір з [PERSON] , згідно з умовами якого останній отримав кредит, шляхом підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку, отримавши платіжну картку та персональний ідентифікаційний номер для авторизації. У заяві зазначено, що відповідач згодний з тим, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді. До кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карток «Універсальна» та Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms/. [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , видане 25 березня 2020 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеси). Згідно з наданим банком розрахунком, станом на дату смерті заборгованість [PERSON] за вказаним кредитним договором перед банком становить 5123,28 грн., яка складається з: 5123,28 грн. заборгованість за тілом кредиту, яка і є заборгованістю за простроченим тілом кредиту. 02.08.2021 року АТ КБ «Приватбанк» направлено до Суворовської державної нотаріально контори у м.Одесі претензію кредитора на суму 5123,28 грн. З відповіді Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одесі № 2963/02-14 від 20.08.2021 року вбачається, що претензію кредитора до спадкоємців померлого [INFO] гр. [PERSON] отримано та долучено до спадкової справи № 385/2020. 03.08.2022 року позивачем на адресу відповідача [PERSON] було направлено лист-претензію щодо проведення оплати заборгованості, але з позовної заяви вбачається, що ніяких дій відповідач не виконала. У позовній заяві АТ КБ «ПриватБанк» зазначено, що спадкоємцем, який на час відкриття спадщини проживав із спадкодавцем є [PERSON] . Вказана обставина підтверджується копіями паспортів позичальника та відповідача, а аткож наданою відповіддю на ухвалу суду від Департаменту надання адміністративних послуг ОМР. На виконання ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 28.02.2023 року про витребування копії спадкової справи з Суворовської державної нотаріальної контори у місті Одесі на адресу суду була надана належним чином засвідчена копія спадкової справи № 385/2020 щодо майна померлого [PERSON] , з якої вбачається, що згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.12.2020 року, спадкоємцем майна [PERSON] , який помер [INFO] , є його донька [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Спадкове майно складається з 1/2 частки квартири, що знаходиться за адресою [ADDRESS] . Згідно із частиною першою статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до частини першої статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 522/407/15-ц (провадження № 14-53цс18), оскільки зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 і 1282 ЦК України. Відповідно до статті 1281 ЦК України в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно із статтею 1282 ЦК України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен зі спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора вони зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями і кредитором не встановлено інше. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям у натурі. У разі смерті фізичної особи - боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи, її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Таким чином, правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку статті 1282 ЦК України. Вирішуючи спори про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, судам для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини: - чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, суд встановлює дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини); - при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника суду належить встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України. Відповідно до статей 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та у встановлені договором строки. Одностороння відмова від зобов`язань або одностороння зміна умов договору не допускається. Частиною першою статті 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів. Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Статтею 1056-1 ЦК України визначено, що розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до статей 610, 611 ЦК України порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. Дослідивши матеріали справи та матеріали спадкової справи № 385/2020, суд приходить до висновку, що позивач АТ КБ «ПРИВАТБАНК» у встановлений частиною другою статті 1281 ЦК України строк направив на адресу спадкоємця боржника претензію та просив виконати вимоги банку про сплату боргу в розмірі 5123,28 грн. Досліджуючи питання обсягу спадкового майна та його вартості як межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України, суд приходить до висновку про те, що сума заборгованості спадкоємця в розмірі 5123,28 грн є в межах реальної вартості успадкованого майна, а тому підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У зв`язку з тим, що відповідачем не надано до суду заперечень проти позову, щодо суми заборгованості спадкодавця, обсягу успадкованого майна та інших обставин, які могли б вплинути на прийняття судом рішення у даній справі, суд вважає, що вимоги позивача АТ КБ « Приват банк» щодо стягнення заборгованості за кредитним договором зі спадкоємця позичальника є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при поданні позовної заяви сплачений судовий збір в сумі 2684,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням. У зв`язку з цим суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача ці витрати, понесені з оплати судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved