Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-06 00:00:00

Із позовною\~заявою про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~для прийняття\~спадщини за\~заповітом,\~до суду\~звернулася [PERSON] . Позов мотивований тим, що юридична необізнаність з питання порядку та строків спадкування після смерті матері, [PERSON] - стало причиною і перешкодило позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвело до порушення права останньої з приводу оформлення спадщини після смерті матері, тому позивач змушена звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення. Позивач в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву в якій остання просить розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує повністю. Відповідач Кіптівська сільська рада Чернігівського району Чернігівської області в судове засідання свого представника не забезпечила, в матеріалах справи міститься заява у якій відповідач просить розглядати справу без участі представника сільської ради, позовні вимоги визнає повністю. На підставі ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування за допомогою технічних засобів в суді не здійснювалося з підстав неприбуття всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні. Суд, дослідивши докази наявні у матеріалах справи та встановив обставини, що викладені нижче. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видане 08 липня 2005 року відділом реєстрації актів цивільного стану Чернігівського міського управління юстиції. Для позивача у справі, померла [PERSON] є матір`ю, вказані родинні відносини підтверджуються відповідним свідоцтвом про народження та про шлюб. [PERSON] постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , на момент смерті вона проживала одна, що підтверджується довідкою виконавчого комітету Кіптівської сільської ради Чернігівського району Чернігівської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої входить право на право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Дружба», розміром 4,02 в умовних кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості) та розташована на території Кіптівської (колишньої Хрещатенської) сільської ради Чернігівського району, Чернігівської області, право на яке посвідчено сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії ЧН №0225905 від 10.09.1996 року. [PERSON] за життя розпорядилася своїм майном, склавши заповіт, посвідчений 27 червня 2002 року секретарем виконавчого комітету Хрещатенської сільської ради Козелецького району Чернігівської області, зареєстрований в реєстрі нотаріальних дій за №41, відповідно до якого усе своє майно, де б воно не було, з чого б воно не складалось і взагалі все те, що на день смерті їй належатиме і на що вона за законом матиме право, заповіла дочці - [PERSON] , тобто позивачу у справі. Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті моєї матері, [PERSON] . Це пов`язано з тим, що позивач не знала про порядок спадкування після її смерті, тобто останній було невідомо, що для того, щоб прийняти спадщину, необхідно звернутися до нотаріуса протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, якщо позивач не проживала разом зі спадкодавцем. Коли позивачка звернулася до сільської ради, то їй цього всього не пояснили, а вказали, що спадкове майно позивач зможе оформляти лише після того, як пройде півроку з дня смерті матері, тим більше, що мати за життя склала заповіт, яким усе своє майно заповіла останній і на підставі саме цих стверджень останню запевнили, що як тільки пройде півроку з дня смерті [PERSON] , позивач зможе все оформити. Однак це виявилось невірним і порушило спадкові права позивача. Лише з цієї причини, тобто юридичної необізнаності, позивачкою не подано вчасно заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Після смерті [PERSON] , єдиним спадкоємцем за заповітом на вказане спадкове майно є лише її донька, позивач у справі, [PERSON] . Юридична необізнаність з питання порядку та строків спадкування після смерті матері, [PERSON] , - саме це стало причиною і перешкодило позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори та призвело до порушення права позивача з приводу оформлення спадщини після її смерті, тому позивачка змушена звернутися до суду за захистом свого особистого права для його відновлення. Відповідно до\~Постанови \~Верховного Суду\~України \~ від\~ 26\~червня 2019\~року у\~справі №565/1145/17,\~провадження №\~61-38298св18,\~судом у\~описовій частині\~ визначено\~ мотиви,\~з яких\~виходить Верховний\~Суд,\~та застосовані\~норми права:\~за загальним\~правилом положення\~про спадкування\~право на\~спадщину виникає\~в день\~відкриття спадщини.\~Спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою,\~для прийняття\~спадщини встановлюється\~строк у\~шість місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з ч. 3 ст.\~1272\~ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272\~ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що підстав у відмові у задоволенні позовних вимог у справі не вбачається, позовні вимоги підтверджуються наявними в справі доказами. За таких обставин суд вважає за необхідне задовольнити позов. В судовому засіданні встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини та враховуючи вимоги ч. 4 ст. 174 ЦПК України, суд вважає за необхідне надати [PERSON] додатковий строк для прийняття спадщини.

Outcome: approved