Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-20 00:00:00

У березні 2023 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини. [PERSON] зазначає, що рішенням Ізяславського районного суду Хмельницької області від 20 квітня 2018 року стягнено з [PERSON] на її користь аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , у розмірі частини усіх видів його доходу (заробітку) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку до досягнення дитиною повноліття. [PERSON] не сплачував аліменти на дитину належним чином, внаслідок чого за період з січня 2020 року по лютий 2023 року виникла заборгованість у розмірі 5942 грн 08 коп. На даний час ця заборгованість не погашена відповідачем. Відповідно до ст. 196 СК України позивачка має право на стягнення з [PERSON] неустойки у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. За період з січня 2020 року по лютий 2023 року сума пені склала 17 057 грн 91 коп, однак ця сума не може перевищувати 100 відсотків заборгованості за аліментами (5942 грн 08 коп). За таких обставин, [PERSON] просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь 5942 грн 08 коп неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Ухвалою судді від 23 березня 2023 року прийнято позовну заяву [PERSON] до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, надіслала до суду письмову заяву про слухання справи за її відсутності, в якій зазначила, що свої позовні вимоги підтримує повністю. \~ \~ \~ \~Відповідач [PERSON] позов визнав, подавши до суду окрему письмову заяву про визнання позову. Суд, заслухавши пояснення відповідача, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Судом об`єктивно встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 15 березня 2005 року Клубівською сільською радою Ізяславського району Хмельницької області, сторони є батьками [PERSON] , [INFO] . На даний час донька сторін [PERSON] проживаю разом із позивачкою у [ADDRESS] , що підтверджується довідкою про склад сім`ї від 23 лютого 2023 року № 880/26.13. Відповідно до рішення Ізяславського районного суду Хмельницької області від 11 вересня 2009 року в справі № 2-728/09 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі по 300 грн щомісячно до її повноліття. Надалі рішенням Ізяславського районного суду Хмельницької області від 20 квітня 2018 року в справі № 675/807/18 змінено спосіб стягнення аліментів, які стягуються на підставі рішення того ж суду від 11 вересня 2009 року та стягнено з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі частини усіх видів його доходу (заробітку) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку до досягнення дитиною повноліття. На виконання зазначеного рішення суду 24 травня 2018 року був виданий виконавчий лист. Постановою заступника начальника Ізяславського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області Ліщука Ю. В. відкрито виконавче провадження № 56517640 із виконання даного виконавчого листа. На даний час виконавчий лист перебуває на примусовому виконанні у Ізяславському відділі державної виконавчої служби у Шепетівському районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Відповідно до довідки-розрахунку заборгованості по аліментах у виконавчому провадженні № 56517640 заборгованість по аліментах на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , станом на 01 березня 2023 року становить 5942 грн 08 коп. Зазначений розрахунок відповідачем не оскаржувався та є чинним. Статтею 180 СК України\~встановлено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Як передбачено ч. 1\~ст. 196 СК України,\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно з ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що одним із основних обов`язків батьків є матеріальне утримання дитини, тобто забезпечення дитини мінімально необхідними благами, які необхідні для її життя та виховання. У разі ухилення батьків від виконання зобов`язання утримувати свою дитину до досягнення нею повноліття суд може присудити з них на користь іншого з батьків або законного представника, з яким проживає дитина, кошти на її утримання (аліменти). Неустойка (пеня) може бути стягнута з особи, яка є винною в ухиленні (простроченні) сплати аліментів. Під ухиленням від сплати аліментів закон розуміє як пряму відмову від надання утримання, так і різні дії (бездіяльність) зобов`язаної особи, спрямовані на повне або часткове ухилення від сплати аліментів: приховання особою дійсного розміру свого заробітку (доходу); зміну роботи або місця проживання з метою запобігання сплати аліментів; приховання свого місцезнаходження; інші дії, що свідчать про намір особи ухилитися від виконання обов`язків щодо утримання. У разі несплати аліментів у поточному місяці з 1 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Пеня за заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити на 1 відсоток. Тобто, заборгованість за місяць множиться на кількість днів заборгованості та на 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 3 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18). Також суд враховує правові висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 19 січня 2022 року в справі № 711/679/21 (провадження № 61-18434св21), відповідно до яких якщо особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, батьками та дітьми, іншими членами сім`ї та родичами не врегульовані цим Кодексом, вони регулюються відповідними нормами ЦК України, якщо це не суперечить суті сімейних відносин (ст. 8 СК України). Відповідно до ч. 1 ст. 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства. Грошове зобов`язання представляє собою зобов`язання по сплаті грошових коштів. Воно може бути, зокрема: як договірним, так і недоговірним; готівковим і безготівковим та ін. У грошових зобов`язаннях предметом виконання виступає певна грошова сума, що має бути сплачена. Причому сплата коштів може відбуватися як готівкою, шляхом передачі коштів, так і в безготівковому порядку. У разі недостатності суми проведеного платежу для виконання грошового зобов`язання у повному обсязі ця сума погашає вимоги кредитора у такій черговості, якщо інше не встановлено договором або законом: 1) у першу чергу відшкодовуються витрати кредитора, пов`язані з одержанням виконання; 2) у другу чергу сплачуються проценти і неустойка; 3) у третю чергу сплачується основна сума боргу (ст. 534 ЦК України). Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом (ч. 3 ст. 195 СК України). Аналіз вказаних норм свідчить, що: - загальні засади (принципи) приватного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти сімейного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії; - положення ЦК України субсидіарно застосовуються для регулювання сімейних відносин; - у СК України не передбачено, як відбувається погашення вимог за грошовим зобов`язанням. Тому в такому разі підлягають застосуванню норми цивільного законодавства, а саме ст. 534 ЦК України; - при здійсненні часткових платежів аліментів такі кошти спочатку зараховуються на погашення заборгованості за аліментами, яка виникла у попередньому місяці (попередніх місяцях), починаючи з першого місяця її виникнення, а тільки згодом, у разі відсутності заборгованості, на погашення платежу за поточний місяць. Враховуючи розмір заборгованості зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) і кількість днів прострочення платежу в період із 01 січня 2020 року до 31 січня 2023 року (відповідно до розрахунку, наведеного позивачкою) розмір пені складає: - за січень 2020 року - 22 грн 18 коп (1109 х 2 х 1%; з 01.02.20 по 02.02.20 включно); - за лютий 2020 року - 232 грн 53 коп (1011 х 23 х 1%; з 01.03.20 по 23.03.20 включно); - за червень 2020 року - 49 грн 10 коп (982 х 5 х 1%; з 01.07.20 по 05.07.20 включно); - за серпень 2020 року - 264 грн 00 коп (1100 х 24 х 1%; з 01.09.20 по 24.09.20 включно); - за вересень 2020 року - 25 грн 92 коп (47,12 х 55 х 1%; з 01.10.20 по 24.11.20 включно); - за жовтень 2020 року - 278 грн 16 коп (1159 х 24 х 1%; з 01.11.20 по 24.11.20 включно); - за листопад 2020 року - 30 грн 65 коп (153,24 х 20 х 1%; з 01.12.20 по 20.12.20 включно); - за грудень 2020 року - 97 грн 85 коп (244,63 х 40 х 1%; з 01.01.21 по 09.02.21 включно); - за січень 2021 року - 107 грн 78 коп (1197,5 х 9 х 1%; з 01.02.21 по 09.02.21 включно); - за серпень 2021 року - 89 грн 07 коп (989,63 х 9 х 1%; з 01.09.21 по 09.09.21 включно); - за вересень 2021 року - 564 грн 38 коп (1138,19 х 49 х 1%; з 01.10.21 по 18.11.21 включно) + (31,75 х 21 х 1%; з 19.11.21 по 09.12.21 включно); - за жовтень 2021 року - 489 грн 45 коп (1255 х 39 х 1%; з 01.11.21 по 09.12.21 включно); - за листопад 2021 року - 112 грн 95 коп (1255 х 9 х 1%; з 01.12.21 по 09.12.21 включно); - за грудень 2021 року - 102 грн 05 коп (231,94 х 44 х 1%; з 01.01.22 по 13.02.22 включно); - за січень 2022 року - 170 грн 17 коп (1309 х 13 х 1%; з 01.02.22 по 13.02.22 включно); - за лютий 2022 року - 1092 грн 26 коп (517,66 х 211 х 1%; з 01.03.22 по 27.09.22 включно); - за березень 2022 року - 2748 грн 19 коп (1309 х 180 х 1%; з 01.04.22 по 27.09.22 включно) + (326,66 х 120 х 1%; з 28.09.22 по 25.01.23 включно); - за квітень 2022 року - 3534 грн 30 коп (1309 х 270 х 1%; з 01.05.22 по 25.01.23 включно); - за травень 2022 року - 3128 грн 51 коп (1309 х 239 х 1%; з 01.06.22 по 25.01.23 включно); - за червень 2022 року - 2735 грн 81 коп (1309 х 209 х 1%; з 01.07.22 по 25.01.23 включно); - за липень 2022 року - 2442 грн 16 коп (1372 х 178 х 1%; з 01.08.22 по 25.01.23 включно); - за серпень 2022 року - 2016 грн 84 коп (1372 х 147 х 1%; з 01.09.22 по 25.01.23 включно); - за вересень 2022 року - 1753 грн 56 коп (1372 х 117 х 1%; з 01.10.22 по 25.01.23 включно) + (449,46 х 33 х 1%; з 26.01.23 по 27.02.23 включно); - за жовтень 2022 року - 1635 грн 89 коп (1372 х 119 х 1%; з 01.11.22 по 27.02.23 включно) + (320,58 х 1 х 1%; 28.02.23 включно); - за листопад 2022 року - 1234 грн 80 коп (1372 х 90 х 1%; з 01.12.22 по 28.02.23 включно); - за грудень 2022 року - 835 грн 74 коп (1416,5 х 59 х 1%; з 01.01.23 по 28.02.23 включно); - за січень 2023 року - 396 грн 62 коп (1416,5 х 28 х 1%; з 01.02.23 по 28.02.23 включно). Всього розмір пені становить 26 190 грн 92 коп. Разом з тим, виходячи з положень ч. 1 ст. 196 СК України, суд приходить до висновку, що з [PERSON] на користь [PERSON] слід стягнути 5942 грн 08 коп неустойки (пені), розмір якої не може перевищувати 100 відсотків заборгованості за аліментами. Приймаючи до уваги, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 142 ЦПК України та положень ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Так, предметом спору в даній справі є вимоги позивачки до відповідача про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Отже, позивачка відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору за подання позовної заяви. Згідно з п. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Враховуючи те, що [PERSON] у силу вимог Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору за подання позовної заяви, яка визнана відповідачем до початку розгляду справи по суті та задоволена судом, з відповідача по справі на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 536 грн 80 коп. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» (Seryavinandothers v. Ukraine, № 4909/04, § 58). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. На підставі викладеного,

Outcome: approved