Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-04 00:00:00

19 серпня 2015 року представник публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» (далі - ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго») звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до [PERSON] про відшкодування заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію, внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення. Позовна заява мотивована тим, що позивач відповідно до Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 (далі - ПКЕЕН) постачає електричну енергію його споживачам. Відповідач є споживачем Криворізьких міських електричних мереж, на нього відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 04 грудня 2012 року за адресою: [ADDRESS] , представниками позивача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] відповідно до п. 37 ПКЕЕН було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: використання недорахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку прихованим способом (розетка в ванній кімнаті). Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н № 019182 від 04.12.2012, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника, та самим споживачем, який був присутній при перевірці. На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН у відповідності з п. 53 ПКЕЕН, п.п. 1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією(далі - Методика), не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією було виконано розрахунок суми заборгованості за період з 04.12.2009 по момент виявлення порушення ПКЕЕН 04.12.2012 на суму 17358,97 грн. Розрахунок разом з рахунками видано споживачу 25.12.2012 на комісії по розгляду про порушення ПКЕЕН, однак заборгованість споживачем у добровільному порядку сплачена не була. Крім того, відповідно до вимог ч. 2 ст. 625 ЦК України відповідачу нараховано інфляційні збитки у розмірі 13230,20 грн, та 3% річних від простроченої суми в розмірі 1311,20 грн за період з 25.01.2013 по 01.08.2015. Посилаючись на вищевикладені обставини, позивач просив суд задовольнити позов у повному обсязі. 27 лютого 2019 року відповідач надав суду відзив на позов. Як на підставу заперечень посилається на те, що відповідач протиправно застосував до нього Методику, при нарахуванні до сплати суми не донарахованої електричної енергії в розмірі 17358,97 грн, без надання розрахунку з розшифровкою по місяцях за період з 01.12.2009 по 04.12.2012, нарахованої за не обліковану електроенергію на вказану суму, посилаючись на протокол комісії КМЕМ з розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН від 25.12.2012, що розрахунок суми нарахованої електричної енергії виконано по п. 3.1 Методики, який застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. До позивача періодично приходили працівники КМЕМ, робили контрольний огляд без жодних зауважень. Відповідач людина похилого віку, погано бачить та чує, а тому вважає, що представники позивача сфальсифікували факт порушення, на підставі якого нарахували додатково велику суму для споживача-пенсіонера. Окрім того, відповідач також не погоджується з актом виміру зразка дроту від 21.01.2013, з наданим нібито дротом самовільного підключення перерізом 3,5 мм. Також, відповідно до ф. 2.7, 2.8 п. 3.1 Методики, розрахунок вартості облікованої електроенергії здійснюється у разі самовільного підключення споживача до електроустановок, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення, а не за три роки як вказується у протоколі. Відповідач просив суд відмовити в позові. Представник позивача Федько Н.Б. у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час, день та місце слухання справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що відповідач у відповідності до Законів України «Про електроенергетику», «Про житлово-комунальні послуги» є побутовим споживачем електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , та за вказано адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 04 грудня 2012 року за адресою відповідача представниками позивача було проведено перевірку дотримання споживачем ПКЕЕН, в результаті якої було виявлено порушення п.п. 48 ПКЕЕН, а саме: використання не донарахованої електроенергії за допомогою самовільного підключення до електромережі поза приладом обліку прихованим способом (розетка у ванній кімнаті), що підтверджується актом № Н № 0191852 про порушення від 04.12.2012, який був підписаний відповідачем без зауважень. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі зазначеного акту про порушення ПКЕЕН, відповідно до п. 53 ПКЕЕН, п.п. 1.2, 3.1, 3.2, 3.3, 3.4 Методики було виконано розрахунок суми заборгованості за період з 04.12.2009 по момент виявлення порушення ПКЕЕН 04.12.2012, та відповідачу нараховано до сплати 17358,97 грн. Абзацом 2 п.п. а п. 3.3 Методики визначено, що якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представниками постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або електромагнітного полів, установлених на ньому відповідно до акта про пломбування, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представниками електропостачальника мають можливість без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій (абз. 10 п. 2 ПКЕЕН). У відповідача було встановлено самовільне підключення здійснене прихованим способом через розетку у ванній кімнаті, що унеможливлювало його виявлення під час проведення контрольного огляду. Відповідно до абз. 7 п. 38 ПКЕЕН (в редакції чинній на час проведення огляду у відповідача) енергопостачальник зобов`язується: проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків. При цьому періодичність проведення технічних перевірок огляду вузла обліку, вказаними ПКЕЕН в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачена не була. Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] підтвердили факт проведення перевірки дотримання споживачем ПКЕЕН, в 2012 року за адресою відповідача, в результаті якої було виявлено приховану розетку у ванній кімнаті, після чого було складено акт про порушення, розетку вирізано, вилучено зразок проводу, ніяких запитань та зауважень з цього приводу у відповідача не було. Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (стаття 22 ЦК України). Нормою статті 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди. Згідно пп. 5.5.5, п. 5.5 Розділу 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач електричної енергії зобов`язаний: 1) користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); 2) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 3) за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; 4) здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; 5) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 12) забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; 13) забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; 20) не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу. Частинами 1, 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Таким чином, суд дійшов висновку, що в судовому засіданні було зібрано достатньо доказів, які підтверджують порушення відповідачем ПКЕЕН, що спричинило наявність збитків, спричинених енергопостачальнику на загальну суму 17358,97 грн, а тому вважає за необхідне стягнути вказану суму з відповідача на користь позивача. Судом враховано заперечення відповідача, його представника [PERSON] , однак в ході слухання справи вони не знайшли підтвердження належними та допустимими доказами, та оцінені судом в сукупності з усіма обставинами справи. За загальними правилами доказування, визначеними статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина перша та друга статті 77 ЦПК України). Згідно статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Системний аналіз наведених процесуальних норм дозволяє дійти висновку, що кожна сторона зобов`язана вжити заходів та надати докази на підтвердження тієї обставини, на яку вона посилається як на підставу для задоволення вимоги чи навпаки на заперечення існування таких обставин, а суд, виходячи з наданих сторонами доказів здійснює їх оцінку. Згідно ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Як вбачається з матеріалів справи, позивач заявляв вимоги про стягнення з відповідача на його користь інфляційні втрати в розмірі 13230,97 грн, та 3% річних від простроченої суми в розмірі 1311,20 грн. Враховуючи те, що правовідносини, які склалися між сторонами про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричне енергію, внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН, у яких, серед інших прав і обов`язків сторін, на боржника покладено виключно певний цивільно-правовий обов`язок, якому кореспондує право вимоги кредитора (ч. 1 ст. 509 ЦК України), - вимагати сплату грошей за надані послуги. Таким чином, з огляду на юридичну природу правовідносин, як грошових зобов`язань, на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України як спеціальний вид цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Вказана позиція узгоджена з постановою Верховного Суду України від 20 червня 2012 року у справі №6-68цс12, та від 30 жовтня 2013 року у справі № 6-59цс13. Враховуючи те, що неправомірними діями відповідача позивачеві було завдано збитків матеріальної шкоди, яка виражена в грошовому еквіваленті, а відтак є грошовим зобов`язанням, тому суд вважає, що позовні вимоги позивача про стягнення інфляційних втрат, та трьох відсотків річних, узгоджується з положеннями ч. 2 ст. 625 ЦК України та також підлягають задоволенню. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір в розмірі 295,24 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved