Jurisdiction: civil
Date: 2023-04-23 00:00:00

[PERSON] , в інтересах якого діє адвокат Станько О.І., звернувся до суду з позовом, в якому просить зобов`язати Галицький відділ державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зняти арешт з його майна, накладеного на підставі постанови про арешт майна серія та номер ВП [NUMBER] від 17.10.2022, зобов`язати відповідача виключити записи, зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта обтяження за номером запису про обтяження 48442502 від 16.11.2022, шляхом припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, а також просить зобов`язати відповідача виключити записи, зареєстровані в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна суб`єкта обтяження, сформованого за обтяженням 30149935 від 16.11.2022, шляхом припинення обтяження речових прав на рухоме майно. В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що на виконанні Галицького відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) знаходиться виконавче провадження ВП [NUMBER] від 27.09.2022 з примусового виконання судового наказу №461/4152/22, виданого 19.08.2022 Галицьким районним судом м.Львова про стягнення з нього на користь [PERSON] аліментів на утримання дітей [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в розмірі половини заробітку, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно, починаючи з 11.08.2022 і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Позивач зазначив, що постановою державного виконавця Галицького відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції від 17.10.2022 в рамках даного виконавчого провадження було накладено арешт на все його майно. Арешт був накладений державним виконавцем в зв`язку із несплатою аліментів в межах суми боргу. Позивач стверджує, що заборгованість зі сплати аліментів, яка становила 26032,95 грн., повністю погашена, він вчасно сплачує аліменти, відтак немає подальших підстав для арешту, накладеного на все його майно. Просить позов задоволити. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 13.03.2023 відкрито провадження, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін в судове засідання. 24.03.2023 представник позивача через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подала додаткові пояснення, у яких зазначила, що [PERSON] вчасно сплачує аліменти та не має наміру ухилятись від сплати таких. Просила долучити до матеріалів справи копії документів. 21.04.2023 представник позивача через канцелярію Галицького районного суду м.Львова подала додаткові пояснення, у яких зазначила, що [PERSON] здійснює діяльність у сфері охорони здоров`я, працює лікарем - реабілітологом у власному реабілітаційному центрі, вчасно сплачує аліменти та не має наміру ухилятись від сплати таких. Просила долучити до матеріалів справи копії документів. Сторони у справі про судовий розгляд даного позову повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Виклик сторін до суду був здійснений шляхом скерування судових повісток на поштову та електронну адреси сторін. Відповідач не подав відзиву на позовну заяву та інших заяв до суду від нього не надходило. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку. Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч.1 ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Судом встановлено, що 19.08.2022 Галицьким районним судом м. Львова видано судовий наказ про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , у розмірі половини заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку, щомісячно починаючи з 11.08.2022 року і до досягнення найстаршою дитиною повноліття. [PERSON] на праві власності належить автомобіль марки HYUNDAI SONATA, номер шасі [NUMBER] , державний номерний знак [NUMBER] , що підтверджується копією свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] /а.с.10-11/. Постановою державного виконавця Галицького відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Левко Л.Р. від 17.10.2022 в рамках виконавчого провадження [NUMBER] накладено арешт на майно [PERSON] в межах суми звернення стягнення з урахуванням виконавчого збору/основної винагороди приватного виконавця, витрат виконавчого провадження, штрафів в розмірі 11706,33 грн./а.с.22-23/. З розрахунку заборгованості по аліментах від 23.02.2023 в межах виконавчого провадження [NUMBER], наданого головним державним виконавцем Галицького ВДВС у м. Львові Левко Л.Р., заборгованість по сплаті аліментів у [PERSON] відсутня /а.с.13/. Згідно інформаційної довідки приватного нотаріуса Антонова В.І., виданої на підставі отриманої інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, вбачається, що чинність арешту нерухомого майна боржника, накладеного на підставі постанови державного виконавця Галицького ВДВС у м. Львові серія та номер ВП69943062 від 17.10.2022 не припинено /а.с.14/. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до положень ст.ст. 13, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до частини 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ч. 1, 2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Відповідно до частини 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Згідно до ст. 41 Конституції України, ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Згідно ч. 1 ст. 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. За змістом наведених положень закону вбачається, що тільки власнику надано право для звернення до суду за вирішенням питання про зняття арешту з майна, а також вжиття заходів щодо захисту права власності. Враховуючи те, що у позивача відсутня заборгованість зі сплати аліментів, наявність арешту (обтяження)накладеного на все його майно, порушує його законні права, оскільки він позбавлений права користуватися та розпоряджатися таким, суд дійшов висновку про необхідність поновити порушені права позивача, шляхом зняття арешту з майна. Щодо вимог позивача про зобов`язання виключення запису про обтяження з державного реєстру, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Згідно ч.1 ст. 10 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державним реєстратором є: 1) громадянин України, який має вищу освіту за спеціальністю правознавство, відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації прав; 2) нотаріус; 3) державний, приватний виконавець - у разі накладення/зняття та ким виконавцем арешту на нерухоме майно під час примусового виконання рішень відповідно до закону. Пунктом 1 ч.2 ст. 27 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що державна реєстрація обтяжень проводиться на підставі: судового рішення щодо набуття, зміни або припинення обтяження речових прав на нерухоме майно, що набрало законної сили. Рішення суду про зняття арешту з майна є підставою для припинення обтяження в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, реєстрація чого відноситься до повноважень державного реєстратора. Отже, зняття арешту за рішенням суду є самостійною підставою припинення обтяження, відомості про яке внесені до Державного реєстру обтяжень рухомого майна, що свідчить про передчасність вказаної вимоги. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов [PERSON] до Галицького відділу державної виконавчої служби у місті Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) про зняття арешту з майна слід задоволити частково. Оскільки у позовній заяві не ставилося питання про розподіл судових витрат, суд вважає, що такі необхідно залишити за позивачем.

Outcome: dismissed