Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-28 00:00:00

Позивачка звернулася у травні 2015 року до суду з позовом до відповідачки та просить виділити їй в користування та володіння 3/4 частки будинку ,3/4 частки прибудинкових споруд та 3/4 частки земельної ділянки по [ADDRESS] , виділити в користування та володіння відповідачці [PERSON] 1/4 частину будинку, 1/4 частину прибудинкових споруд та 1/4частину земельної ділянки по [ADDRESS] У позові зазначає, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] , який був спадкоємцем померлого [INFO] батька [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 3\\4 частки спадкового майна. Спадкове майно включало в себе 3\\4 частини будинку та 3/4 частини земельної ділянки по домоволодінню [ADDRESS] . 30 травня 2006 року вона, як спадкоємиця померлого [PERSON] , отримала свідоцтва про право на спадщину на зазначене раніше спадкове майно. Інші 1/4 частина будинку та 1/4 частина земельної ділянки перейшли по спадщині сестрі покійного чоловіка - відповідачці [PERSON] , яка також отримала відповідні свідоцтва про право на спадщину за законом. Спадковий будинок має загальну площу 66.6 кв. м., із яких 44,4 кв. м. є житловою. Інші 22,2 кв. м. складають кухня - 10 кв. м., ванна кімната 2,4 кв. м. та вбиральня. Крім того, домоволодіння має інші споруди: прибудови до будинку: літню кухню, 2 гаражі, вбиральню, сарай та інші споруди. Будинок та прибудинкові споруди розташовані на земельній ділянці площею 0,0595 та. Відповідачка [PERSON] проживає поруч з домоволодінням [ADDRESS] та має будинок та такої ж площі земельну ділянку. Натомість позивачка зазначає, що мешкає в основному разом із сім`єю сина в [ADDRESS] . Спадковий будинок служить як дача для відпочинку. Зазначила, що разом з тим, між нею та відповідачкою постійно виникають непорозуміння щодо користування та володіння будинком, прибудинковими спорудами та земельною ділянкою. Останнім часом відповідачка, враховуючи те, що позивачка з сином рідко проживають в будинку із-за сімейних обставин, вважає себе повною господинею домоволодіння. Відповідно до ст. 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Вказала, що мирно вирішити питання користування та володіння будинком, земельною ділянкою та домоволодінням в цілому, відповідачка не бажає. При цьому у їх відсутність відповідачка занедбала домоволодіння. Зазначає, що також власницею домоволодіння, при тому у більшій її частині і має повне право на користування, володіння та розпорядження своєю власністю. Ст. 358 ч. 3 ЦК України передбачає, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частки спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідні права володіння, користування та розпорядження щодо спільної власності на землю передбачені і Земельним Кодексом України, в тому числі і право вимагати виділення належної частки із складу земельної ділянки окремо ( ст. 88 Земельного Кодексу України). Враховуючи поведінку відповідачки, вимушена поставити в судовому порядку питання про виділ частки майна у натурі, визначення порядку користування та володіння будинком та домоволодінням в цілому, в тому числі і земельною ділянкою. Вважає, що з урахуванням часток у спадковому майні, розмірів будинку, прибудинкових споруд та земельної ділянки буде можливість виділити в натурі наші частки. Просить задовольнити позов. Ухвалою судді від 19.05.2015 відкрито провадження у справі і призначено до судового розгляду. 12 червня 2015 року надійшли пояснення третьої особи у яких зазначено, що функції реєстрації, зміни, припинення прав на земельні ділянки та видачі правовстановлюючих документів на них, виконує реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві. Ухвалою від 09.09.2015 зупинено провадження у справі № 760/9518/15-ц та призначено судову будівельно - технічну експертизу. 02.10.2015 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 01.10.2015, в якому експертна установа просила суд погодити строк виконання експертизи, надати відповідь щодо можливості поділу житлового будинку та господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] з відхиленнями від вимог нормативних документів, та клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення будівельно-технічної експертизи. Листом Солом`янського районного суду м.Києва від 20.11.2015 повідомлено, що при проведенні експертизи можливий поділ житлового будинку та господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] з відхиленнями від вимог нормативних документів. Також повідомлено, що суд не може надати на прохання експерта інструментальну зйомку присадибної ділянки розміром 595 м2 , яка розташована по [ADDRESS] із зазначенням координат поворотних точок або дирекційних кутів і довжин ліній та прив`язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки, на диску в програмі (AutoCAD), так-як враховуючи положення ст. 60 ЦПК України такий обов`язок покладено на сторін, тому представник позивача зобов`язався безпосередньо надати такий диск в експертну установу. 24.11.2015 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 19.11.2015 з повідомленням №17514/15-43 про неможливість проведення експертизи. Згідно з повідомленням про неможливість проведення експертизи, 01.10.2015 судді Солом`янського районного суду/м. Києва Усатовій I.A (копії сторонам у справі) було направлено лист інституту в якому, серед iншого, запропоновано, у зв`язку зі значною поточною завантаженістю експертів з виконання будівельно-технічних експертиз погодити строк проведення згаданої експертизи у термін понад три місяці та надати відповідь щодо можливості поділу житлового будинку та господарських будівель споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , відхиленням від вимог нормативних документів. У повідомленні зазначено також, що разом з листом інституту на адресу суду та сторонам по справі направлено клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідні для дослідження питання, яке поставлено на вирішення судової будівельно-технічної експертизи, а саме: надати інструментальну зйомку присадибної земельної ділянки розміром 595 м?, яка розташована по [ADDRESS] із зазначенням координат поворотних точок або дирекційних кутів і довжин ліній та прив`язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки, на диску програмі (AutoCAD). Вказано, що оскільки строк проведення судової будівельно-технічної експертизи не погоджено, додаткові документи у встановлений чинним законодавством термiн, згідно клопотання №17514/15-43 вiд 01.10.2015, до інституту надійшли та відповідь суду щодо можливості подiлу житлового будинку господарських будівель і споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , з відхиленням від вимог нормативних документів не надана, на підставі ст. 53 ЦПК України та п.1.13, 2.1, 4.11 "Інструкції про призначення проведення судових експертиз та експертних досліджень", затверджене наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 27.07.2015 № 13505) експерт повідомляє про неможливість надання висновку судової будівельну технічної експертизи. Матеріали цивільної справи №760/9518/15-ц повернуті на адресу суду разом з листом інституту та клопотанням експерта №17514/15-43 від 01.10.2015. 20.04.2016 до суду надійшла заява позивача [PERSON] з долученим диском у форматі 3-Д та схемою ділянки з прив`язками будівель та споруд для проведення судової експертизи. Листом Солом`янського районного суду м.Києва від 19.07.2017 направлено на прохання експерта надану позивачем інструментальну зйомку присадибної ділянки розміром 595 м2 , яка розташована по [ADDRESS] із зазначенням координат поворотних точок або дирекційних кутів і довжин ліній та прив`язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки, на диску в програмі (AutoCAD), а також схему ділянки з прив`язками будівель та споруд. Додатково повідомлено, що вищезазначена справа була отримана інститутом 03.12.2015. 18.08.2017 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 15.08.2017, в якому експертна установа повідомила, що 19.11.2015 складено повідомлення про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи №17514/15-43, яке було направлено на адресу суду. Протокольною ухвалою від 13.07.2022 справу повторно направлено на експертизу,враховуючи надані позивачем матеріали інструментальної зйомки присадибної ділянки та схему ділянки з прив`язками будівель та споруд, 19.12.2022 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 30.11.2022 про повернення матеріалів справи, згідно якого попередня оплата експертизи не була здійснена, у зв`язку з чим, матеріали справи №760/9518/15-ц повернуто до суду, а ухвалу від 09.09.2022 залишено без виконання. У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи. Судові повістки, направлені на адреси сторін та третіх осіб, повернулись до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Виходячи з цього, на підставі ч.1 ст.223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу в відсутності сторін. Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про відмову у позові, виходячи з наступного. Крім того, відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до п.1 ч.1 ст.129 Конституції України одним із основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Відповідно до ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно зі ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно з ч.ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. За змістом ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Тобто, виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Судом встановлено, що позивачка на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 30 травня 2006 року є власником 3/4 частин житлового будинку по [ADDRESS] та на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 30 травня 2006 року є власником 3/4 частин вищевказаної земельної ділянки від загальної площі 0,0595 га. Ухвалою суду від 9 вересня 2015 року за клопотанням позивачки була призначено судова будівельно-технічна експертиза. 02.10.2015 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 01.10.2015, в якому експертна установа просила суд погодити строк виконання експертизи, надати відповідь щодо можливості поділу житлового будинку та господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] з відхиленнями від вимог нормативних документів, та клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення будівельно-технічної експертизи. Листом Солом`янського районного суду м.Києва від 20.11.2015 повідомлено, що при проведенні експертизи можливий поділ житлового будинку та господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] з відхиленнями від вимог нормативних документів. Також повідомлено, що суд не може надати на прохання експерта інструментальну зйомку присадибної ділянки розміром 595 м2 , яка розташована по [ADDRESS] із зазначенням координат поворотних точок або дирекційних кутів і довжин ліній та прив`язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки, на диску в програмі (AutoCAD), так-як враховуючи положення ст. 60 ЦПК України такий обов`язок покладено на сторін, тому представник позивача зобов`язався безпосередньо надати такий диск в експертну установу. 24.11.2015 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 19.11.2015 з повідомленням №17514/15-43 про неможливість проведення експертизи. Згідно з повідомленням про неможливість проведення експертизи, 01.10.2015 до Солом`янського районного суду м.Києва було направлено лист інституту в якому, серед iншого, запропоновано, у зв`язку зі значною поточною завантаженістю експертів з виконання будівельно-технічних експертиз погодити строк проведення згаданої експертизи у термін понад три місяці та надати відповідь щодо можливості поділу житлового будинку та господарських будівель споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , відхиленням від вимог нормативних документів. У повідомленні зазначено також, що разом з листом інституту на адресу суду та сторонам по справі направлено клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідні для дослідження питання, яке поставлено на вирішення судової будівельно-технічної експертизи, а саме: надати інструментальну зйомку присадибної земельної ділянки розміром 595 м?, яка розташована по [ADDRESS] із зазначенням координат поворотних точок або дирекційних кутів і довжин ліній та прив`язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки, на диску програмі (AutoCAD). Вказано, що оскільки строк проведення судової будівельно-технічної експертизи не погоджено, додаткові документи у встановлений чинним законодавством термiн, згідно клопотання №17514/15-43 вiд 01.10.2015, до інституту надійшли та відповідь суду щодо можливості подiлу житлового будинку господарських будівель і споруд, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , з відхиленням від вимог нормативних документів не надана, на підставі ст. 53 ЦПК України та п.1.13, 2.1, 4.11 "Інструкції про призначення проведення судових експертиз та експертних досліджень", затверджене наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53 (в редакції наказу Міністерства юстиції України від 27.07.2015 № 13505) експерт повідомляє про неможливість надання висновку судової будівельну технічної експертизи. Матеріали цивільної справи №760/9518/15-ц повернуті на адресу суду разом з листом інституту та клопотанням експерта №17514/15-43 від 01.10.2015. 20.04.2016 до суду надійшла заява позивача [PERSON] з долученим диском у форматі 3-Д та схемою ділянки з прив`язками будівель та споруд для проведення судової експертизи. Листом Солом`янського районного суду м.Києва від 19.07.2017 направлено на прохання експерта надану позивачем інструментальну зйомку присадибної ділянки розміром 595 м2 , яка розташована по [ADDRESS] із зазначенням координат поворотних точок або дирекційних кутів і довжин ліній та прив`язкою житлового будинку, господарських будівель та споруд до меж земельної ділянки, на диску в програмі (AutoCAD), а також схему ділянки з прив`язками будівель та споруд. Додатково повідомлено, що вищезазначена справа була отримана інститутом 03.12.2015. 18.08.2017 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України надійшов лист від 15.08.2017, в якому експертна установа повідомила, що 19.11.2015 складено повідомлення про неможливість надання висновку судової будівельно-технічної експертизи №17514/15-43, яке було направлено на адресу суду. Протокольною ухвалою від 13.07.2022 справу повторно направлено на експертизу, враховуючи надані позивачем матеріали інструментальної зйомки присадибної ділянки та схему ділянки з прив`язками будівель та споруд. Листом від 30.11.2022 № 21973/22-43/22763/22-49 матеріали справи повернуті без виконання, у зв`язку з не оплатою. Відповідно до ст.381 ЦК України садибою є земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями. Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» / з подальшими змінами і доповненнями/ у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частку будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Суд враховує, що відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Тобто, при зверненні з позовом до суду на позивача покладений тягар доведення обставин заявлених вимог. Натомість відповідач повинен довести саме свої заперечення проти доводів позивача. Крім того, суд також враховує, що статтями 22, 24 Конституції України закріплено принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові в справі № 219/1704/17 від 13 травня 2020 року, яка, з точки зору ч.4 ст263 ЦПК України, має враховуватися судом, у контексті дотримання принципу змагальності сторін, у процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Позивач своїм правом не скористався, призначена за клопотання позивачки експертиза проведена не була у зв`язку з не оплатою . Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.ч.1, 2, 6 ст. 106 ЦПК України висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Частинами 2, 3 ст. 102 ЦПК України визначено, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Враховуючи, що учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. З урахуванням того, що експертиза в справі не була проведена, суд позбавлений можливості виділити співвласникам таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості їх часток. Відповідно до ч.2 ст.78 ЦК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Як зазначено вище, позивачка набула у власність частину будинку та земельної ділянки в порядку спадкування. Спадкові права оформлені у встановленому законом порядку, право власності на набуте майно зареєстровано також у встановленому законом порядку. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Будь - яких доказів, які б відповідали встановленим законом принципам доказування позивач не надав. Узв`язку з ненаданням позивачем варіантів поділу будинку і земельної ділянки, підстави для задоволення вимог відсутні. З урахуванням цього, рівності сторін перед законом та судом, гарантовані позивачці права на звернення до суду за захистом своїх прав не можуть бути обмежені.

Outcome: dismissed