Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-22 00:00:00

Представник позивача\~- Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (далі АТ «Харківгаз»), що діє на підставі довіреності Мусєвіч Т.В., звернулась до Чугуївського міського суду Харківської області із позовною заявою до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) природного газу, в якій просила суд стягнути з відповідача на користь позивача вартість втраченого газу в сумі 3630,72 грн, вартість проведення ремонтно-відновлювальних робіт в сумі 5234,92 грн та судові витрати. В обґрунтування позову вказувала, що 19.11.2019 о 13 год. 17 хв. надійшов виклик до аварійної диспетчерської служби (далі АДС) Чкаловської дільниці Чугуївського відділення АТ «Харківгаз» про пошкодження розподіленого газопроводу низького тиску по [ADDRESS] . О 13 год. 25 хв. на місце події була направлена бригада АДС в складі майстра зміни АДС [PERSON] , слюсаря [PERSON] та начальника Чкаловської дільниці Чугуївського відділення АТ «Харківгаз». При обстеженні було виявлено, що газопровід було відірвано плугом особистого трактору громадянина [PERSON] , який був присутній на місці пошкодження газопроводу. На момент пошкодження тиск становив 130 мм водяного стовпа. О 14 год. 00 хв. 19.11.2019 аварійна ситуація була ліквідована шляхом встановлення бандажу. Представниками АТ «Харківгаз» в присутності [PERSON] було складено акт про порушення Кодексу ГРС № 1264/000154 від 19.11.2019, який ним підписано. В акті про порушення зазначено, що комісія з розгляду цього акту буде проводити засідання 25.11.2019. На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі неявки на засідання комісії цей Акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. 25.11.2019 відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань або зміни режиму нарахування обсягів природного газу, у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, комісією було розглянуто Акт про порушення від 19.11.2019 № 1264/000154. За результатами розгляду комісією акту про порушення від 19.11.2019 № 1264/000154, прийнято рішення про задоволення вказаного акту та проведення донарахування об`єму витоку газу та вартості проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Розмір шкоди, завданої позивачу діями відповідача, згідно розрахунку становить 8865,64 грн, з яких 3630,72 грн - вартість втраченого газу та 5234,92 грн - вартість проведення ремонтно-відновлювальних робіт. Позивачем на адресу відповідача надіслано претензію 61003.133-25136-1219 від 04.12.2019 про відшкодування шкоди за наслідками пошкодження розподіленого газопроводу низького тиску по [ADDRESS] , та вартості проведення ремонтно-відновлювальних робіт, яка відповідачем залишена без відповіді. В зв`язку із викладеним вище представник позивача звернулась до суду із цим позовом. В судовому засіданні представник позивача, що діє на підставі довіреності, - [PERSON] позовні вимоги повністю підтримала та, посилаючись на вищевикладене, просила суд позов задовольнити. Від відповідача [PERSON] до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вказував, що заявлений позов не визнає повністю і просить суд відмовити в його задоволенні. Так, відповідач у відзиві вказував, що Позивач не навів жодних належних та допустимих доказів, які б доводили що у діях відповідача є протиправна поведінка та причинний зв`язок такої поведінки із шкодою, завданою витоком газу на суму 3630,72 грн. Також, позивачем не наведено належних та допустимих доказів, які б доводили, що вартість проведення ремонтно-відновлюваних робіт складає 5 234,92 грн. Крім того, в матеріалах цивільної справи відсутні ухвалені стосовно відповідача обвинувальні вироки суду, постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, про винну протиправну та шкідливу поведінку останнього по відношенню до майна АТ «Харківгаз». Відповідач у відзиві вказував, що відповідно до Кодексу ГРС розділ 4 п. З 3 метою забезпечення безпечної експлуатації об`єктів ГРМ встановлюються охоронні зони: 4) вздовж газопроводів низького тиску-у вигляді ділянки землі, обмеженої умовними лініями, що проходять в 2 метрах від осі газопроводу по обидва боки. П. 6 зазначені обмеження встановлюються для власників та користувачів земельних ділянок на провадження ними господарської діяльності, зокрема сільськогосподарських робіт, в межах всієї охоронної зони об`єктів ГРМ. П. 8 Власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, Оператори ГРМ вживають заходів щодо охорони земель, та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів ГРМ. П. 10 Траси газопроводів на місцевості позначаються покажчиками. П. 11 Покажчики встановлюються: 1) на прямих ділянках траси газопроводу на відстані не більше 200 метрів один від одного на території населених пунктів і не більше ніж через 500 метрів за межами населених пунктів ( з урахуванням покажчиків, у місцях розташування споруд, поворотів і відгалужень газопроводів. П. 12 Покажчики кріпляться на висоті 1,5-1,8 метри від поверхні землі до нижнього краю газопроводу лицьовою стороною до нього (при установці на стінах будинків або на залізобетонних опорах, розташованих уздовж траси газопроводу). При обстеженні газопроводу було виявлено, що при будівництві газопроводу низького тиску по вул. Зеленій с. Гаврилівка Чугуївського району Харківської області були порушені Державні Будівельні Норми. Так в ДБН В.2.5.-20:2018 в розділі «підземні газопроводи» п. 7.18 зазначено глибину прокладання газопроводів слід приймати: -для сталевих газопроводів не менш ніж 0,8 м до верху газопроводів або футлярів. Допускається приймати глибину прокладання до 0,6 м в місцях, де виключається рух транспорту. Відсутність відповідних попереджувально-інформативних знаків, порушення державних будівельних норм щодо прокладеного газопроводу і стала причиною пошкодження газопроводу низького тиску. Відповідач наполягає на тому, що йому не було відомо про проходження газопроводу низького тиску по вул. Зеленій в с. Гаврилівка Чугуївського району Харківській області, а попереджувально-інформативні знаки щодо прокладеного газопроводу були відсутні. З урахуванням наведеного у відзиві, просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. В судовому засіданні відповідач повністю підтримав доводи, викладені у відзиві на позовну заяву та пояснив, що 19.11.2019 він керував трактором із закріпленим на ньому плугом, вирішив скоротити дорогу та проїхати повз пересохлий ставок. Про те, що в цьому місці прокладено газопровід він не знав, жодних вказівників та позначок поблизу не встановлено. Коли він почув, що зачепив плугом за щось металеве, то зупинив трактор. Виявивши пошкодження трубопроводу, звернувся до диспетчера АТ «Харківгаз» та був присутнім при складанні акту про пошкодження, та підписав вказаний акт. Відповідач в суді наполягав на тому, що пошкодження трубопроводу відбулось саме внаслідок порушення визначених законом нормативів щодо глибини проведення таких труб, зокрема в місці пошкодження труба розташована майже під поверхнею землі, яка була розмита над трубою. Зі слів відповідача після усунення пошкодження трубопровід залишився фактично на поверхні ґрунту, фактично лежить на пустирі, серед бур`янів та жодних робіт з приведення прокладки трубопроводу на регламентовану глибину ніхто не проводив. У відповідь на доводи відповідача, наведені ним в заявах по суті справи та в судових засіданнях, представник позивача наполягала на тих обставинах, що акт про порушення №1264 від 19.11.2019 відповідачем був підписаний, жодних заперечень чи зауважень від відповідача [PERSON] по тексту вказаного акту не наведено, про час та місце розгляду вказаного акту відповідач був сповіщений своєчасно та належним чином, проте на засідання комісії з розгляду актів про порушення, проведення донарахування споживачам природного газу, яке відбулось 25.11.2019, з невідомих причин не з`явився. Крім того, звертала увагу суду на ті обставини, що рішення комісії (оформлене протоколом №22/19 від 25.11.2019) щодо задоволення акту про порушення, розрахунку витоку (витрат) природного газу та встановлення суми збитків, відповідачем отримано так само, як і вимогу про сплату нарахованої суми збитків. Зазначала, що твердження відповідача про неналежний технічний стан трубопроводу (неналежну глибину його прокладення), відсутність інформуючих позначок повз трубопровід, тощо, є такими, що не відповідають фактичним обставинам справи та спростовуються наданими до суду доказами, зокрема, фотографіями відповідних позначок. Суд, ознайомившись із заявами по суті справи, наданими сторонами, допитавши представника позивача та відповідача, допитавши свідків та дослідивши надані сторонами письмові докази, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. 01 липня 2015 року на виконання Закону України "Про ринок природного газу" статусу гарантованого постачальника природного газу на території м. Харкова та Харківської області (включаючи постачання природного газу населенню) набуло Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківгаз збут", якому відповідно до Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг N 1588 від 21 травня 2015 року, видана ліцензія на право провадження господарської діяльності з постачання природного газу, газу (метану) вугільних родовищ за регульованим тарифом, яка видана НКРЕКП, згідно рішення N 1588 від 21 травня 2015 року (переоформлена на безстрокову рішенням N 2283 від 08 вересня 2015 року). 27 листопада 2015 року набув чинності Кодекс газорозподільних систем, затверджений Постановою Регулятора НКРЕКП N 2494 від 30.09.2015 року, яким визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем. Згідно п. 3 глави 1 розділу І Кодексу газорозподільних систем визначено, що його дія поширюється на операторів газорозподільних систем, замовників доступу та приєднання до газорозподільної системи, споживачів (у тому числі побутових споживачів), об`єкти яких підключені до газорозподільних систем. Судом встановлено, що 19.11.2019 о 13 год. 17 хв. відповідач, рухаючись неподалік проїжджої частини вул. Зеленої в с. Гаврилівка Чугуївського району Харківської області на власному тракторі із закріпленим на ньому плугом, на місці пересохлої водойми, у невстановлений в ході судового розгляду справи спосіб, вказаним плугом пошкодив трубу газопроводу низького тиску, внаслідок чого стався витік природного газу. Так, як зазначив представник позивача у позовній заяві, і підтвердив в ході судового розгляду відповідач [PERSON] , виявивши вказане пошкодження, останній зателефонував до аварійної диспетчерської служби позивача та повідомив про подію. О 13 год. 25 хв. на місце події направлена бригада АДС в складі майстра зміни АДС [PERSON] , слюсаря [PERSON] та начальника Чкаловської дільниці Чугуївського відділення АТ «Харківгаз». При обстеженні було виявлено що газопровід відірвано плугом особистого трактору громадянина [PERSON] , який був присутній на місці пошкодження газопроводу. На момент пошкодження тиск становив 130 мм водяного стовпа. О 14 год. 00 хв. 19.11.2019 аварійна ситуація була ліквідована шляхом встановлення бандажу. Представниками АТ «Харківгаз» в присутності [PERSON] складено акт про порушення Кодексу ГРС № 1264/000154 від 19.11.2019, який ним підписано (а.с. 5,6). Графа «Зауваження споживача (його представника) до цього Акту про порушення» - не заповнена. Зокрема, у вказаному акті про порушення зазначено, що комісія з розгляду цього акту буде проводити засідання 25.11.2019. На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі неявки на засідання комісії цей Акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. Відповідно до п. 8 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Згідно з п. 11 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем за результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акту) порушення. При задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. 25.11.2019 за результатами засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань або зміни режиму нарахування обсягів природного газу, у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, комісією було розглянуто Акт про порушення від 19.11.2019 № 1264/000154, та прийнято рішення про задоволення вказаного акту та проведення донарахування об`єму витоку газу та вартості проведення ремонтно-відновлювальних робіт (а.с. 7,8). Відповідач на засіданні комісії не був присутнім, відомості про те, що він звертався до позивача щодо відкладення розгляду Акту №1264 від 19.11.2019, або його відсутність на засіданні комісії з поважних причин, в матеріалах справи відсутні. На підтвердження розміру шкоди, завданої позивачу діями відповідача, позивачем до суду надано належним чином завірену копію розрахунку та кошторисів від 25.11.2019, згідно яких розмір шкоди становить 8865,64 грн, з яких 3630,72 грн - вартість втраченого газу та 5234,92 грн - вартість проведення ремонтно-відновлювальних робіт (а.с. 9-13). Позивачем на адресу відповідача надіслано претензію 61003.133-25136-1219 від 04.12.2019 про відшкодування шкоди за наслідками пошкодження розподіленого газопроводу низького тиску по [ADDRESS] , та вартості проведення ремонтно-відновлювальних робіт, (а.с. 28), яка, як стверджував представник позивача та не спростував в ході судового розгляду відповідач, відповідачем залишена без відповіді. Пунктом 10 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем (далі Кодексу) передбачено: споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. Відповідно до пункту 7 глави 4 розділу 11 Кодексу ГРС об`єм витоку (витрати) природного газу при аварійних ситуаціях через пошкоджений газопровід третіми особами, що є юридичними особами чи фізичними особами підприємцями, визначається відповідно до пункту 6 цієї глави. Пунктом 6 глави 4 розділу 11 Кодексу ГРМ встановлено, що якщо при порушеннях, визначених в пунктах 1-5 цієї глави, неможливо достовірно встановити номінальну потужність газового обладнання (відмова в доступі до об`єкта споживача, газовий відвід без наявного підключеного газового обладнання, несертифіковане обладнання, відсутність заводських паспортів, маркувань тощо), визначення об`єму природного газу здійснюється з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору, сопла, пальника або газопроводу за відповідною формулою. Як вбачається з тексту Протоколу №22\\19 від 25.11.2019 та долучених до нього розрахунків, вище наведений алгоритм проведення розрахунків позивачем дотриманий. Допитані в судовому засіданні за клопотанням представника позивача свідки [PERSON] , [PERSON] в суді пояснили, що вони виїжджали на місце пошкодження газопроводу 19.11.2019. Газопровід був пошкоджений плугом «труба підчеплена та піднята над поверхнею ґрунту». Вказані свідки пояснили, що однозначно вказати, на якій глибині перебувала труба газопроводу до її пошкодження, вони не можуть, зазначали, що ґрунт над трубою розмитий талими водами, можливо труба перебувала на глибині близько 0,6 метри, при нормативній глибині - 0,8 метри. Свідки [PERSON] , та [PERSON] наполягали на тому, що позначки, інформуючі про прокладення газопроводу, були наявні, зокрема, на електроопорах та заборах домоволодінь, повз які прокладено газопровід. Відомостями щодо звернень місцевих мешканців з приводу неналежного стану газопроводу після усунення аварійної ситуації в листопаді 2019 року, свідки, що є співробітниками позивача, не володіють, їм лише відомо про відсутність на теперішній час обходчика, який мав би слідкувати за технічним станом газопроводу. Крім того, свідок [PERSON] пояснив, що, на його думку, таке пошкодження газопроводу плугом теоретично могло б мати місце й при належній глибині прокладки труби. Допитані в судовому засіданні за клопотанням відповідача свідки [PERSON] та [PERSON] повідомили суду, що про існування газопроводу повз вулицю Зелену їм взагалі не було відомо, поки вказану трубу не пошкодив [PERSON] . Труба газопроводу до її пошкодження перебувала майже під поверхнею ґрунту, на дні пересохлого ставку, в місцевості, що густо заросла бур`яном, жодних позначок щодо прокладки в тому місці газопроводу не було та не має на теперішній час. Більш того, після ремонту, труба так і залишилась лежати на поверхні ґрунту, її не закопали на належну глибину. Аналізуючи пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] , допитаних у судовому засіданні, суд дійшов висновку про те, що їх пояснення не спростовують доводів позовної заяви, та мають характер оціночних суджень щодо технічного стану газопроводу, наданих особами, що не є спеціалістами у сфері будівництва чи газифікації, а відтак не можуть бути належними та допустимими доказами на підтвердження позиції відповідача щодо настання аварійної ситуації на газопроводі саме через його неналежний технічний стан. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 16 ЦК України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. З огляду на встановлені судом обставини, суд приходить до висновку, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів того, що аварійна ситуація на газопроводі, яка мала місце 19.11.2019, виникла саме через відсутність відповідних попереджувально-інформативних знаків, порушення державних будівельних норм, щодо прокладеного газопроводу. Суд наголошує, що судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. У відповідності до частини 1 статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Згідно статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно ч.ч. 1, 2 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих сторонами та іншими учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази. У ч.ч. 1, 2, 8 статті 83 ЦПК України визначено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинний подати докази разом з поданням позовної заяви. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Таким чином, оскільки відповідач на виконання свого процесуального обов`язку не надав належні і неспростовні докази на підтвердження своєї позиції, клопотання про витребування доказів ним не заявлені, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається відповідач, як на підставу для відмови у задоволенні позовних вимог АТ «Харківгаз», не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, суд ухвалює рішення про задоволення позову в повному обсязі. Як встановлено судом, позивач скористався своїм правом звернення до суду за захистом своїх порушених прав, звернувшись із позовом до відповідача та надавши до суду належні та допустимі докази на підтвердження фактів та обставин, викладених у позові. В свою чергу, відповідач [PERSON] під час розгляду справи судом наполягав на тому, що пошкодження газопроводу сталось не з його вини, а через не дотримання відповідальними особами позивача вимог щодо технічного стану газопроводу, зокрема, його заглиблення на відповідну нормативну глибину. Під час розгляду справи судом на виконання приписів ст. 221 ЦПК України сторонам (представнику позивача та відповідачу) роз`яснювались їхні права та обов`язки, з`ясовано, що права та обов`язки, визначені ст. ст. 43, 49 ЦПК України учасникам справи відомі та зрозумілі. Разом із тим, попри сприяння судом у наданні учасниками справи до суду всіх необхідних доказів та пояснень, повному та всебічному вивченню всіх фактичних обставин справи, у визначені ч.1 ст. 193 ЦПК України строки відповідач не скористався своїм правом на звернення до суду із зустрічним позовом, не оскаржував до суду рішення позивача, викладене у формі протоколу від 25.11.2019, не звертався до компетентних органів та установ з приводу суттєвих, на його думку, порушень технічних норм та стандартів щодо технічного стану газопроводу, не звертався самостійно до тих чи інших експертних установ чи то до суду із клопотанням про проведення експертизи з метою встановлення причинно-наслідкового зв`язку між неналежним (за твердженнями відповідача) технічним станом газопроводу та настанням аварійної ситуації, що мала місце 19.11.2019. Таким чином, суд вважає, що відповідач, обґрунтовуючи свої заперечення проти позовних вимог, не довів неправомірності дій представників ПАТ "Харківгаз" щодо складання Акту про порушення № 1264/000154 від 19.11.2019, не довів неправомірності та необґрунтованості прийнятого позивачем 25.11.2019 рішення (у формі протоколу) про визнання вищевказаного акту таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРС та його задоволення й складення розрахунку суми збитків, про стягнення яких заявлено позовні вимоги. Доводи відповідача про те, що аварійна ситуація на газопроводі низького тиску 19.11.2019 сталася через неналежний технічний стан вказаного газопроводу, носять характер припущення, яке не підтверджене будь-якими доказами, і навпаки, спростовується вказаними вище фактично встановленими обставинами. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України, та вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 2102,00 грн.

Outcome: approved