Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-29 00:00:00

Представник позивача АТ «Альфа-Банк» звернувся до суду з позовом до відповідачів про звільнення майна з-під арешту посилаючись на те, що внаслідок реорганізації шляхом приєднання AT «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є AT «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків AT «Укрсоцбанк» виникає у AT «Альфа-Банк» з дати затвердження передавального акту загальними зборами акціонерів AT «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера AT «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року. У подальшому акціонерне товариство «Альфа-Банк» змінила назву на акціонерне товариство «Сенс Банк», Ідентифікаційний номер 23494714, місце реєстрації: 03150, Україна, м. Київ, вулиця Велика Васильківська, 100, без зміни ідентифікаційних даних, без зміни організаційно-правової форми та форми власності, а також місця реєстрації. Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «УКРСОЦБАНК», надалі за текстом «Кредитор» та громадянин України [PERSON] , надалі за текстом «Позичальник» уклали договір кредиту № 2008/694-Ф03.14/159 (надалі за текстом - кредитний договір). Також, укладено Іпотечний договір (копія додається) відповідно до якого, на забезпечення виконання основного зобов`язання, Іпотекодавець передав в іпотеку належне йому на праві власності майно, а саме: квартиру, Загальна площа (кв.м): 62.6, житлова площа (кв.м): 43.5, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . У зв`язку з неможливістю виконання умов за Кредитним договором та значної заборгованості [PERSON] , позивач був змушений розпочати процедуру стягнення на іпотечне майно. Також представник позивача зазначає, що 21.04.2021 року право власності на майно було зареєстроване за АТ «Альфа - Банк» (Правонаступник - АТ «СЕНС БАНК»), що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Однак представнику позивача стало відомо, що реалізувати заставне майно на даний час неможливо, оскільки постановою, про арешт майна боржника, серія та номер: 57512502, виданий 24.10.2018, видавник: Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Щербаков Ю.С. накладено арешт на нерухоме майно відповідача, та заборона на його відчуження. Враховуючи вищевказане представник позивача звернувся до суду з відповідним позовом. Представник позивача в судове засідання не з`явився, від нього до суду надійшла заява, в якій просить суд справу розглядати в його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Крім того, під час розгляду справи до суду надав заяву про заміну найменування сторони позивача, посилаючись на те, що 12.08.2022 року рішенням Позачергових Загальних Зборів Акціонерів АТ «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «СЕНС БАНК» та затверджено нову редакцію статуту Банку, яка була погоджена НБУ 10.09.2022 року. Згідно пп. 1п.1.2 розділу першого статуту, АТ «СЕНС БАНК» є правонаступником всіх прав та зобов`язань АТ «Альфа-Банк» та 30.11.2022 року до ЄДР було внесена запис про юридичну особу АТ «СЕНС БАНК», при цьому інші реквізити банку залишились не змінними. В судове засідання відповідачі не з`явилися, про причини неявки не повідомили, заяв клопотань не подавали, хоча належним чином були повідомлені про день, час та місце проведення судового засідання, шляхом направлення ухвал суду на їх адреси, які не змінювались, про що свідчать довідки з відділу адресно-довідкової роботи Головного управління державної міграційної служби України в Одеській області. Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Щербаков Ю.С. в судове засідання не з`явився причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином повідомлявся про день, час та місце проведення судового засідання. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. При цьому, суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Приймаючи до уваги, що судові відправлення були повернуті поштою із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою», суд зазначає, що відповідачі про час та місце судового засідання повідомлені належним чином. Відповідно до ст.ст. 280, 281 ЦПК України за згодою представника позивача Київським районним судом м. Одеси постановлена ухвала про заочний розгляд справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що 25.09.2008 року між Акціонерно-комерційний банк соціального розвитку «УКРСОЦБАНК», надалі за текстом «Кредитор» та [PERSON] , надалі за текстом «Позичальник» було укладено договір кредиту № 2008/694-Ф03.14/159 та іпотечний договір, відповідно до умов якого [PERSON] , (іпотекодавець) передала в іпотеку іпотекодержателю у якості забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором нерухоме майно: квартиру, загальна площа (кв.м): 62.6, житлова площа (кв.м): 43.5, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Внаслідок реорганізації шляхом приєднання AT «Укрсоцбанк» правонаступником усього майна, майнових прав та обов`язків є AT «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків AT «Укрсоцбанк» виникає у AT «Альфа-Банк» з дати затвердження передавального акту загальними зборами акціонерів AT «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера AT «Укрсоцбанк», а саме з 15 жовтня 2019 року. 21.04.2021 року право власності на спірне майно було зареєстроване за AT «Альфа-Банк», що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер: 57512502 виданий 24.10.2018 року видавник: Приватний виконавець виконавчого округу Одеської області Щербаков Ю.С., накладено арешт на нерухоме майно а саме: квартиру, Загальна площа (кв.м): 62.6, житлова площа (кв.м): 43.5, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 12.08.2022 року рішенням Позачергових Загальних Зборів Акціонерів АТ «Альфа-Банк» було прийнято рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на Акціонерне товариство «СЕНС БАНК» та затверджено нову редакцію статуту Банку, яка була погоджена НБУ 10.09.2022 року. Згідно пп. 1 п. 1.2 розділу першого статуту, АТ «СЕНС БАНК» є правонаступником всіх прав та зобов`язань АТ «Альфа-Банк» та 30.11.2022 року до ЄДР було внесено запис про юридичну особу АТ «СЕНС БАНК», при цьому інші реквізити банку залишились не змінними, що підтверджується протоколом №2/2022 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банку» від 12.08.2022 року, випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб - Акціонерне товариство «Сенс Банк», статутом АТ «Сенс\~Банк» від 12.09.2022 року. Наявність вищевказаного арешту перешкоджає банку в повному обсязі реалізувати своє право власності та розпоряджатись усім своїм майном, в тому числі відчужувати, передавати в користування, а також вчиняти будь-які інші дії щодо розпорядження власним майном. Згідно із ч. 1ст. 41\~Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ч. 1ст. 317\~ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно з ч. 1ст. 319\~ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1\~ст. 321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 03 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Згідно ч. 1ст. 56\~Закону України "Про виконавче провадження"арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Згідно ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України\~"Про\~виконавче провадження" у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Тобто, наявність арешту на майно за відсутності правових підстав для цього порушує право власності позивача, внаслідок чого він позбавлений можливості в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном та власний розсуд. Враховуючи вищевказане, судом встановлено, що постановою державного виконавця було накладено арешт на квартиру, яка на даний час належить позивачу, враховуючи, що існування арешту перешкоджає банку в повному обсязі реалізувати своє право власності, суд приходить до висновку, про наявність підстав для скасування арешту, накладеного на нерухоме майно, а саме квартиру, загальна площа (кв.м): 62.6, житлова площа (кв.м): 43.5, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , внаслідок чого суд вважає, що позивач обґрунтовано звернувся до суду про звільнення майна з-під арешту, тому позовні вимоги підлягають в частині звільнення майна з-під арешту підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається у разі задоволення позову - на відповідача. Представник позивача просить суду стягнути з відповідачів витрати по сплаті судового збору в солідарному порядку. Солідарне зобов`язання є інститутом цивільного права і на нього поширюється дія норм ЦК України, який визначає це поняття через «солідарну вимогу» та «солідарний обов`язок» (ст.ст. 541-544 ЦК України). Солідарне зобов`язання є різновидом цивільно-правових зобов`язань із множинністю осіб, які характеризуються тим, що у разі солідарної вимоги кредиторів (солідарних кредиторів) кожний з них має право пред`явити боржникові вимогу в повному обсязі, а вразі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників, так і від будь-кого з них окремо. Солідарна відповідальність у зобов`язальному праві це - відповідальність кількох боржників перед кредитором, при якій кредиторові надається право на свій розсуд вимагати виконання зобов`язання у повному обсязі або частково від усіх боржників разом або від кожного з них окремо. При цьому, як солідарне зобов`язання, так і солідарна відповідальність виникають лише у випадках, встановлених договором або законом. Судове рішення не може бути підставою виникнення солідарності, оскільки судовим рішенням утверджуються права осіб, а не створюються заново. Судове рішення не може створювати й солідарну відповідальність там, де вона не випливає з самого правовідношення, яке зумовило виникнення спору. З аналізу вказаних норм вбачається, що солідарне стягнення суми судових витрат, до яких належать витрати по сплаті судового збору, законом не передбачено. Тому суд приходить до висновку, задовольнити частково вимогу представника позивача про солідарне стягнення з відповідачів витрат по сплаті судового збору та стягнути витрат по сплаті судового збору з відповідачів в рівних частинах на користь Акціонерного товариства «СЕНС БАНК».

Outcome: partial