Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до Наталинської сільської ради Харківської області про визначення йому додаткового строку у 60 днів з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог в позовній заяві позивач [PERSON] заначив, що його батько [PERSON] помер [INFO] , дід [PERSON] , який помер [INFO] , за життя заповіт не склав. Після його смерті відкрилася спадщина, яку прийняли [PERSON] та [PERSON] , які на час звернення позивача до суду також померли. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у виді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,8765 га., що розташована на території Соснівської сільської ради Красноградського району Харківської області (на даний час на території Наталинської сільської ради). Він звернувся до Красноградської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] [INFO] , але йому було відмовлено, оскільки він пропустив встановлений законом строк і запропоновано звернутися до суду. В позові вказано, що після смерті спадкодавця він у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки хворів та перебував на лікуванні в умовах стаціонару з 12.09.2007 року по 26.09.2007 року та продовжував лікування в умовах стаціонару вдень до 20.10.2007 року Вважає причину пропуску поважною і просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю 60 днів. Від позивача [PERSON] 27.02.2023 року до суду надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі на задоволенні позову наполягає. Від відповідача Наталинської сільської ради Красноградського району Харківської області 10.02.2023 року до суду надійшла заява в якій просить розглянути справу без представника відповідача та прийняти рішення без участі представника. Враховуючи те, що учасники справи належним чином повідомлені про день та час розгляду справи, від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів, не здійснюючи фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти і відповідні їм правовідносини. Приписами ст. ст.12,81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судовим розглядом встановлено, що батько позивача - [PERSON] помер [INFO] , а його дід [PERSON] , помер [INFO] та за життя заповіт не складав. Після його смерті діда позивача відкрилася спадщина, яку прийняли [PERSON] та [PERSON] , які на час звернення позивача до суду також померли, що підтверджується копіями актових записів про смерть. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у виді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,8765 га., що розташована на території Соснівської сільської ради Красноградського району Харківської області ( на даний час на території Наталинської сільської ради Красноградського району Харківської області). [PERSON] звернувся до Красноградської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] [INFO] , але йому було відмовлено, оскільки він пропустив встановлений законом строк і запропоновано звернутися до суду. Після смерті спадкодавця [PERSON] у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки хворів та перебував на лікуванні в умовах стаціонару з 12.09.2007 року по 26.09.2007 року та продовжував лікування в умовах стаціонару вдень до 20.10.2007 року, а також були інші спадкоємці які могли оформити спадщину. Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини після смерті діда, оскільки були інші спадкоємці які могли прийняти спадщину, крім того позивач проходив відповідне лікування. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, задовольнити даний позов та визначити позивачу додатковий строк у 60 днів з дня набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріуса та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. В позовній заяві позивач, у разі задоволення його позовних вимог, не наполягав на стягненні з відповідача на користь позивача понесених судових витрат по справі. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. При таких обставинах суд вважає необхідним при вирішенні питання про розподіл судових витрат по справі, не застосовувати приписи ст. 141 ЦПК України, якими передбачено відшкодування в повному обсязі відповідачем позивачу понесених ним судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: approved