Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-28 00:00:00

Позивач [PERSON] , інтереси якої представляє адвокат Кулібаба М.І., звернулася до суду з позовом до Подільського ВДВС у місті Кропивницькому Південного МУМЮ (м. Одеса), третя особа - Державний нотаріальний архів в Кіровоградській області про зняття арешту з нерухомого майна, а саме, з нежитлового приміщення за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову вказала, що вона є власником вказаного нерухомого майна та в грудні 2022 року звернулася до приватного нотаріуса з метою його відчуження. Однак нотаріус не може посвідчити таке відчуження, оскільки на дане нежитлове приміщення було накладено арешт № 8016125 на підставі постанови ДВС Ленінського району № 4070/6 від 10.07.2001 року відносно КП «Соціальний захист», який було зареєстровано в реєстрі 03.10.2008 року. При цьому, КП «Соціальний захист ніколи не було власником вказаного приміщення, позивач також не має жодного відношення до нього. Окрім того, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб відсутні відомості про КП «Соціальний захист». За таких обставин просить зняти арешт № 8016125 з вказаного нерухомого майна. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23.02.2023 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін. Представник позивача 29.03.2023 року подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просить розгляд справи провести без його участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не надав, відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надходило. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не надав, пояснень від нього до суду не надходило. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] являється власником 1/2 частини нежилого приміщення, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно, виданим 17.10.2007 року Кіровоградською міською радою (а.с. 6). Поряд з цим, згідно постанови державного виконавця Державної виконавчої служби Ленінського району м. Кіровограда від 10.07.2001 року № 4070/6 накладено арешт на все майно, що належить КП «Соціальний захист» при примусовому виконанні 16 виконавчих листів про стягнення заборгованості по заробітній платі (а.с. 8). Як вбачається з відомостей Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на підставі постанови Державної виконавчої служби Ленінського району м. Кіровограда від 10.07.2001 року № 4070/6 було накладено арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження - 8016125, зареєстровано 03.10.2008 року Державним нотаріальним архівом в Кіровоградській області, власник - КП «Соціальний захист», об`єкт обтяження - невизначене майно, адреса: [ADDRESS] (а.с. 19). Відповідно до листа Подільського ВДВС у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) від 03.01.2023 року № 213/19.12-24/3 на виконані у відділі не перебувають виконавчі провадження, боржником у яких виступає КП «Соціальний захист», відомості про виконавче провадження, в межах якого було накладено спірний арешт надати не має можливості, оскільки строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 роки (а.с. 11). Згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 17.02.2023 року відомості про КП «Соціальний захист» у ньому відсутні (а.с. 12). Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Частиною 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що на виконанні у Подільського ВДВС у м. Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса виконавчі провадження, за якими боржником є КП «Соціальний захист», не перебувають,відомості про виконавче провадження в межах якого було накладено спірний арешт нерухомого майна, відсутні, а також те, що арешт нерухомого майна створює перешкоди у здійсненні позивачем своїх прав щодо належного йому нерухомого майна, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved