Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-20 00:00:00

21 грудня 2022 року позивач Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» (надалі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») звернувся до суду з позовом, в якому просить: стягнути з [PERSON] заборгованість за необліковану електричну енергію за актом порушення № 000203 від 31.01.2022 року у розмірі 29 706,37 грн та витрати пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 2481,00 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач є споживачем послуг, що надаються ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» за адресою: [ADDRESS] . 31 січня 2022 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення п. 2.3.1, п. 2.3.2, п. 2.3.3, п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від стояка до комутуючої апаратури навантаження помешкання квартири [ADDRESS] відкрито, виявити, яке при контрольному огляді можливість існувала. При включенні навантаження імпульси відсутні, покази не змінюються, спожита електрична енергія не враховується. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 000203 від 31 січня 2022 року. 11 серпня 2022 року відбулося засідання комісії з розгляду акту про порушення № 000203 від 31 січня 2022 року. На засідання комісії споживач не з`явилася. Комісія вирішила провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПРРЕЕ за період з 01 серпня 2021 року по 31 січня 2022 року відповідно до п. 8.4.13 та за формулою (№ 8), визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ. Нарахована сума склала 29 706,37 грн, яку позивач просить суд стягнути з відповідача. 24.10.2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомленням (виклику) сторін. 30 грудня 2022 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомленням (виклику) сторін. 23 січня 2023 року до Дніпровського районного суду міста Києва від представника позивача ПРИВАТНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» - адвоката Гаєвої Ю.В. надійшла заява про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу після ухвалення рішення суду та клопотання про залучення доказів понесених судових витрат. Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідачем копію ухвали, копію позовної заяви з доданими до неї документами не було отримано, конверт разом з вказаними документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання», правом подати відзиву на позов та докази на спростування заявлених вимог не скористався. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України в разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. На підставі ч.1 ст.280 Цивільного процесуального кодексу України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, як це передбачено ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України. Суд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони грунтуються у відповідності з нормами матеріального права, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що ПАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» здійснює постачання електричної енергії до квартири [ADDRESS] . Згідно довідки про задеклароване/зареєстроване місце проживання особи Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА від 28 грудня 2022 року вбачається, що з 15 жовтня 1987 року по теперішній час [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Отже є споживачем послуг з постачання електричної енергії (особовий рахунок № [NUMBER] ). 31 січня 2022 року за адресою відповідача в ході обстеження приладу обліку електроенергії представниками позивача було виявлено порушення п. п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від стояка до комутуючої апаратури навантаження помешкання квартири [ADDRESS] відкрито, виявити, яке при контрольному огляді можливість існувала. При Включенні навантаження імпульси відсутні, покази не змінюються, спожита електрична енергія не враховується. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 000203 від 31 січня 2022 року. З протоколу № 498 від 11 серпня 2022 року вбачається, що відбулося засідання по розгляду акту про порушення № 000203 від 31 січня 2022 року, на засідання комісії споживач не з`явився. Комісія вирішила провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПРРЕЕ за період з 01 серпня 2021 року по 31 січня 2022 року відповідно до п. 8.4.13 та за формулою (№ 8), визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ. Нарахована сума склала 29 706,37 грн. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються положеннями ст. 714 ЦК України, Законом України "Про електроенергетику" (чинним на момент виникнення спірних правовідносин), Закону України "Про ринок електричної енергії", Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (чинними на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - ПКЕЕН), та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 (чинною на момент виникнення спірних правовідносин). Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник), зобов`язана надавати іншій стороні (абоненту) енергетичні ресурси, а споживач (абонент) зобов`язаний сплачувати вартість прийнятих ресурсів та виконувати передбачений договором режим їх використання. Взаємовідносини між побутовим споживачем електричної енергії та енергопостачальною організацією регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року. Відповідно до ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії», п. 1.1.1 ПРРЕЕ вимоги Закону та ПРЕЕЕ є обов`язковими для виконання всіма споживачами. Відповідно до пункту 5.1.1 глави 5.1 розділу V ПРРЕЕ оператор системи має право: отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів; проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача. Пунктом 5.5 Правил передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПРРЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. Судом встановлено, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» постачає електричну енергію у квартиру [ADDRESS] , споживачем якої є відповідач [PERSON] . Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів. Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово - експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. У п. 8.2.6. ПРРЕЕ зазначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п.п. 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави. Відповідно до ст. 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII "Про ринок електричної енергії", який набрав чинності з 11.06.2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містяться і в ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику». З дослідженого акту порушення № 000203 від 31 січня 2022 року, судом встановлено, що представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за місцем проживання відповідача в квартирі [ADDRESS] , виявлено порушення п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю ОСР з порушенням схеми обліку. Самовільне підключення виконано дротом від стояка до комутуючої апаратури навантаження помешкання квартири [ADDRESS] відкрито, виявити, яке при контрольному огляді можливість існувала. При Включенні навантаження імпульси відсутні, покази не змінюються, спожита електрична енергія не враховується. Дійсність виявленого порушення та факт самовільного підключення 31 січня 2022 року підтверджується актом про порушення. Викладені в акті обставини суд вважає такими, що знайшли своє підтвердження в ході дослідження матеріалів справи, і не спростовані відповідачем, а сам акт вважає допустимим доказом порушення ПРРЕЕ та надає підстави для стягнення збитків, оскільки складений належним чином, підписані трьома представника постачальника електричної енергії. До того ж в акті міститься вся необхідна інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складення акту про порушення, а також необхідні дані для визначення вартості необлікованої електричної енергії. Енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. На засіданні комісії, яка проведено по розгляду складеного акту від 31 січня 2022 року вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПРРЕЕ за визначені в протоколі засідання комісії за період з 01 серпня 2021 року по 31 січня 2022 року у розмірі 29 706, 37 грн., відповідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ та за формулою 8 Порядку, вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитої з порушенням. Перевіряючи правомірність та обґрунтованість проведеного позивачем розрахунку розміру відшкодувань збитків, суд керується ПРРЕЕ. Перевіряючи розрахунок збитків, наданий позивачем, суд погоджується з обчисленим позивачем розміром відшкодування збитків в загальному розмірі 29 706, 37 грн., які розраховані на підставі акту про порушення, з урахуванням тарифів, що діяли в період розрахунку. Враховуючи доведеність в ході судового розгляду завдання збитків відповідачем позивачу, в результаті здійснення споживання електроенергії за самовільним підключенням, що є порушенням п. 8.4.2 ПРРЕЕ із спричиненням збитків, та визначає наявність деліктних зобов`язань, в яких вина є доведеною та не спростована відповідачем, а відтак є юридичною підставою для покладення на відповідача обов`язку сплати завданих збитків. Згідно з ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Майнова шкода, відповідно до ч.1 ст. 1166 Цивільного кодексу України, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Споживачу [PERSON] ПРАТ «ДТЕК Київські Електромережі» направляло лист від 17.08.2022 року № 3/101/3/Н-23438 з вимогою сплатити кошти за актом порушення протягом 30 календарних днів у розмірі 29 706,37 грн. Але свої зобов`язання відповідач не виконав. Враховуючи правильність наданого позивачем розрахунку та відсутність доказів в його спростування з боку відповідача, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявленого позивачем розміру заборгованості в розмірі 29 706, 37 грн, яка підлягає стягненню з відповідача [PERSON] . У частині вимог про стягнення витрат на правову допомогу, суд приходить до наступного. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Згідно ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. 25 квітня 2020 року між Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі» та Адвокатським Об`єднанням «Перший Радник» укладено Договір про надання правової допомоги № 308-20, Додаткова угода № 2 від 30 грудня 2020 року до договору, Додаткова угода № 3 від 28 квітня 2021 року до договору, Додаткова угода № 4 від 24 грудня 2021 року. Вартість витрат на правову допомогу позивач підтверджує актом надання послуг № 308-20 від 15 квітня 2020 року, в якому вказана фіксована вартість послуг у розмірі 5000,00 грн., Додаткова угода № 6 від 19 грудня 2022 року до договору про продовження строку дії договору до 31 грудня 2023 року. Відповідач не скористалася своїм правом подачі заяви про зменшення розміру витрат на правничу допомогу. Згідно ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Згідно ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Частиною 1 ст. 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Нормами ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. Отже, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Враховуючи складність справи, розмір позовних вимог та розмір задоволених вимог,

Outcome: approved