Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа: Одинадцята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , позивач є її рідним братом. На момент смерті сестри єдиним спадкоємцем першої черги за законом був її син [PERSON] , який звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак, [INFO] [PERSON] помер не встигнувши прийняти та оформити право на спадщину. Спадкоємців у [PERSON] немає, окрім рідного дядька [PERSON] . Отже, позивач є рідним братом [PERSON] та єдиним спадкоємцем другої черги після померлого [PERSON] . Позивач після смерті рідного сина спадкодавиці, який був єдиним спадкоємцем померлої звернувся 28.10.2018 до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але у цій заяві замість останнього місця проживання спадкодавця було вказано власну адресу : [ADDRESS] , в той час як спадкодавця проживала та була зареєстрована за адресою : [ADDRESS] . 30.10.2018 позивач отримав лист від Одинадцятої київської державної нотаріальної контори про неможливість встановлення фактичного прийняття спадщини позивачем за спадкодавицею [PERSON] та про необхідність звернення до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що з 28.09.2017 по 28.12.2017 він перебував на стаціонарному лікуванні, а тому не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини після смерті сестри [PERSON] у встановлений законом строк, а тому просить визначити додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 18.07.2022 справу за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Одинадцята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, передано за територіальною підсудністю до Оболонського районного суду м. Києва. 07.09.2022 вказана справа надійшла до Оболонського районного суду м. Києва. У відповідності до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.09.2022, вищезазначений позов розподілено судді Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М. Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 12.09.2022 за вказаним позовом відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Витребувано у Одинадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином завірені копії матеріалів спадкових справ, заведених на підставі заяв [PERSON] після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , та [PERSON] після смерті його сестри [PERSON] , яка померла [INFO] . 28.09.2022 на адресу суду від завідувача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшов відзив на позовну заяву, у якому повідомляється, що по суті позовної заяви заперечень немає, просить здійснювати розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори. Крім того, на виконання ухвали суду від 12.09.2022 надіслали належним чином завірену копію спадкової справи № 8/2018 до майна померлої [INFO] гр. [PERSON] . Щодо спадкової справи до майна [PERSON] , який помер [INFO] , зазначено, що нотаріальна контора здійснила перевірку архівних даних та повідомляє, що спадкова справа не заводилась. 20.12.2022 до суду від представника відповідача Київської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач заперечує проти позову та просить відмовити у задоволенні позову, серед іншого з огляду на те, що після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звернувся її син [PERSON] та прийняв спадщину після смерті матері. [INFO] [PERSON] помер, проте позивач [PERSON] у встановлений законом строк не звертався до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] , який прийняв спадщину після смерті своєї матері [PERSON] , набув право на майно спадкодавця але не встиг її оформити. А тому позивач вибрав невірний спосіб захисту своїх прав, тобто такий, який не відповідає специфіці правовідносин, що виникли, а у даному випадку право позивача ніким не порушено. 02.01.2023 на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому серед іншого, зазначено, що він не погоджується з відзивом відповідача на позовну заяву та зазначає, що [PERSON] після смерті матері [PERSON] не вчинив всіх необхідних дій для прийняття та оформлення спадщини, а тому вважається таким, що не прийняв спадщину. Протокольною ухвалою суду від 18.01.2023 закрито підготовче судове засідання по справі, справу призначено до судового розгляду. Позивач у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. При цьому, 24.03.2023 представник позивача -адвокат Придувалов В.В. подав до суду заяву, у якій просить розглянути справу за його відсутності,позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача Київської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений. Третя особа у судове засідання не з`явилась, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялась. При цьому, у відзиві на позовну заяву просили здійснювати розгляд справи за відсутності представника нотаріальної контори. У зв`язку з неявкою в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, надані письмові докази, відповідно до вимог закону, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності суд дійшов наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , [INFO] є рідним братом [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] від 04.07.1956 та серії [NUMBER] від 10.03.1952 (а.с.6, 13). [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 28.03.2017 (а.с.14). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все належне їй майно. 02.01.2018 [PERSON] звернувся до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.39) З матеріалів спадкової справи № 8/2018 щодо майна померлої [PERSON] , убачається що єдиним спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] був її син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 08.04.1976, свідоцтвом про переміну прізвища, імені, по батькові серії [NUMBER] (а.с.15, 42). Державним нотаріусом Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М. листом за №120/02-14 від 09.01.2018 [PERSON] було повідомлено, що відповідно до ст.ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця заяву про прийняття спадщини. Дана заява подається спадкоємцем особисто. У результаті здійсненої перевірки встановлено те, що заяву він особисто не подавав, а надіслана заява викладена в простій письмовій формі. Згідно із ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом шестимісячного строку, не подав заяву про прийняття спадщини або не надав докази фактичного її прийняття, то він вважається таким, що не прийняв її. З огляду на подані документи, убачається, що у надісланій заяві не зазначено місце реєстрації спадкодавиці. Відтак, ним не підтверджено факт сумісної реєстрації з померлою за однією адресою. Крім того, зазначено, що у випадку пропущення строку для прийняття спадщини має право звернутися до суду за поновленням своїх спадкових прав (а.с.47). [INFO] син померлої [PERSON] - [PERSON] звернувся до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою, у якій зазначено, що у тексті заяви про прийняття спадщини не зазначив останнє місце реєстрації померлої. Цією заявою повідомляє, про те, що мати - гр. [PERSON] на день смерті була зареєстрована за адресою : [ADDRESS] (а.с.49). Відповідно до наявного у матеріалах спадкової справи витягу з реєстру територіальної громади міста Києва, за адресою: [ADDRESS] станом на день смерті була зареєстрована лише [PERSON] (а.с. 57). Також, у матеріалах спадкової справи наявна копія ухвали Оболонського районного суду м.Києва у справі №756/2660/18 від 05.07.2018, якою позов [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Одинадцята київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишено без розгляду (а.с.59). [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.16). За таких обставин, [PERSON] син померлої [PERSON] вважається таким, що не прийняв спадщину після смерті своєї матері [PERSON] . 28.09.2022 на адресу суду від завідувача Одинадцятої київської державної нотаріальної контори надійшов відзив на позовну заяву, у якому серед іншого зазначено, що спадкової справи до майна [PERSON] , який помер [INFO] , нотаріальна контора здійснила перевірку архівних даних та повідомляє, що спадкова справа не заводилась. З матеріалів спадкової справи № 8/2018 щодо майна померлої [PERSON] , вбачається, що інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , відсутні. Позивач, після смерті [INFO] рідного сина спадкодавиці - [PERSON] , який був єдиним спадкоємцем померлої звернувся 26.10.2018 до Одинадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті своєї сестри [PERSON] (а.с.60). Постановою державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М. №7229/02-14 від 31.10.2018 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку, встановленого законом для прийняття спадщини (а.с.72). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 цього ж Кодексу передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з частиною першою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до частини першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як зазначає позивач, він не мав можливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї сестри [PERSON] , оскільки з 28.09.2017 по 28.12.2017 перебував на стаціонарному лікуванні, що підтверджується випискою з історії хвороби № 19159, що надано КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 3» (а.с.17-18). Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, враховуючи, що позивач з об`єктивних причин через хворобу пропустив строк, визначений законом для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини [PERSON] поважними та задовольнити позовні вимоги позивача, встановивши додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved