Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-26 00:00:00

[PERSON] 13.10.2022 року звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Приморський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі, а саме що [PERSON] , [INFO] , є дідом [PERSON] , [INFO] , помилково записаний у актовому записі про народження як [PERSON] та те, що [PERSON] є прадідом [PERSON] , [INFO] , записаного так у свідоцтві про народження діда - [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування заяви заявник зазначив, що у свідоцтві про народження його батька, [PERSON] , [INFO] , його батьком (дідом заявника) записано [PERSON] . Однак за запитом заявника до державного архіву Хмельницької області, отримано актовий запис №15 про народження його діда [INFO] , а його прізвище, ім`я та по-батькові записано як [PERSON] . У цьому ж актовому записі прадід заявника записаний [PERSON] . У свідоцтві про смерть діда від 11.04.1995 року серії [NUMBER] , особистій картці водія, свідоцтві про реєстрацію шлюбу, службовій характеристиці, похвальному листі та інших листах він записаний як [PERSON] . Розбіжність у прізвищі, імені та по батькові діда заявника, а також прадіда, [PERSON] у прізвищі та по батькові породжують для заявника юридичні наслідки, а саме, неможливість встановлення родинних відносин між заявником, дідом заявника та прадідом заявника, а тому у заявника виникла об`єктивна потреба для звернення до суду. Матеріали заяви суддя отримала 14.10.2022 року. Ухвалою суду від 18.10.2022 року було залишено заяву без руху та надано заявнику строк на усунення недоліків позову. Недоліки позову були усунуті 28.10.2022 року. Зазначену заяву про усунення недоліків суддя отримала 31.10.2022 року. Ухвалою суду від 01.11.2022 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи на 21.11.2022 року. В судове засідання призначене на 21.11.2022 року з`явилась представник заявника, проте у зв`язку з відсутністю відповідно до законодавства актового запису про народження [PERSON] . Розгляд справи відкладено на 10.01.2023 року. Заінтересованою особою 18.11.2022 року було подано пояснення по справі, у якій просить розглядати справу без участі представника відділу та врахувати викладені пояснення. У судове засідання призначене на 10.01.2023 року сторони не з`явилися, в матеріалах справи міститься заява представника зацікавленої особи про розгляд справи за їх відсутністю. Розгляд справи відкладено на 23.02.2023 року. Ухвалою суду від 16.01.2023 року витребувано з Хмельницького відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрально-західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції та з Державного архіву Хмельницької області відомості з державного реєстру актів цивільного стану громадян та копію актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . У судове засідання призначене на 23.02.2023 року сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання були належним чином повідомлені. У матеріалах справи містяться пояснення зацікавленої особи про розгляд справи за відсутності представника відділу. Заявник про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відкладено на 16.03.2023 року. До суду 01.03.2023 року надійшов лист від Державного архіву Хмельницької області, у якому зазначено, що книги реєстрації актових записів відділів ДРАЦС Хмельницької області з 1946 року на державне зберігання не надходили, тому надати інформацію про народження [PERSON] в 1954 року не можливо. До суду 01.03.2023 року від Хмельницького відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Хмельницькому районі Хмельницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшов лист з належним чином завіреною копією актового запису про народження № 8 від 02.08.1954 року складеного виконавчим комітетом Малашовецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області на [PERSON] , [INFO] . У судове засідання призначене на 16.03.2023 року сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання були належним чином повідомлені. У матеріалах справи містяться пояснення зацікавленої особи про розгляд справи за відсутності представника відділу. Заявник про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відкладено на 27.03.2023 року. У судове засідання призначене на 27.03.2023 року сторони не з`явилися, про дату, час та місце проведення судового засідання були належним чином повідомлені. У матеріалах справи містяться пояснення зацікавленої особи про розгляд справи за відсутності представника відділу. До суду 27.03.2023 року від представника заявника надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності заявника та представника заявника та додатки: фото з пам`ятників, довідка з господарської книги про зареєстрованих, свідоцтва про народження та смерть, свідоцтво про шлюб, водійське посвідчення. У відповідності до ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Статтею 6 Конвенції передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Верховний Суд у постанові від 1 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 виходив із того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а не можливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст.268 ЦПК України датою складення цього судового рішення є 31.03.2023 року. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Правовідносини, які є предметом розгляду регулюються п.1 ч.1 ст. 315 ЦПК України, відповідно до якої, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Згідно із ч. 2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Судом встановлено, що заявник, [PERSON] (мовою оригіналу) народився [INFO] , про що 06.08.1991 року видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] актовий запис № 552. Батьками заявника зазначені: батько- [PERSON] (мовою оригіналу рос.), мати- [PERSON] (мовою оригіналу). Батько заявника - [PERSON] народився [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 10.07.2007 року відділом реєстрації актів цивільного стану по Хмельницькому району Хмельницького міськрайонного управління юстиції, актовий запис №8. Місце реєстрації - Волицька сільська рада Хмельницького району Хмельницької області. Батьками зазначені: батько- [PERSON] , мати- [PERSON] . (а.с.10) Згідно запису про народження № 19 від 02.10.1924 року, зробленого установою ЗАГС № 12, ПІБ народженого [INFO] записано як [PERSON] (мовою оригіналу), батьками зазначені: батько - [PERSON] (мовою оригіналу), мати- [PERSON] (мовою оригіналу). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Ружичнянським Райбюро ДРАЦС 02.10.1924 року, актовий запис № 19, повторно виданого 16.01.1950 року, [INFO] народився [PERSON] (мовою оригіналу), батьки: батько- [PERSON] (мовою оригіналу), мати- [PERSON] (мовою оригіналу). Відповідно довідки (витягу з погосподарської книши) від 08.08.2022 року № 90, виданої Старостинським округом з центром у селі Шаровечка, що складається з сіл Шаровечка, Мацьківці, Малашівці, Волиця, Водички, Климківці Хмельницької міської ради, що видана громадянину [PERSON] , 1954 року народження в тому, що згідно відомостей погосподарської книги № 2(с. Волиця) за 1974-1976 роки, ст. 65, Малашовецької сільської ради, Хмельницького району, Хмельницької області, за адресою: [ADDRESS] , станом на 31.12.1976 року були зареєстровані: - [PERSON] , 1896 р.н.-помер [INFO] , голова домогосподарства; - [PERSON] , 1901 р.н.-померла [INFO] , дружина; - [PERSON] , 1924 р.н., син; - [PERSON] , 1930 р.н., невістка; - [PERSON] , 1954 р.н., онук; - [PERSON] , 1961 р.н., внучка. Відповідно до актового запису № 13, зробленого 10.05.1976 року Виконавчим комітетом Малашовецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області ,та повторно виданого 16.08.2022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністрерства юстиції (м. Хмельницький) свідоцтва про смерть серії [NUMBER] прадід заявника - [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . Відповідно до актового запису № 14, зробленого 23.05.1976 року Виконавчим комітетом Малашовецької сільської ради Хмельницького району Хмельницької області ,та повторно виданого 16.08.12022 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Хмельницькому Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністрерства юстиції (м. Хмельницький) свідоцтва про смерть серії [NUMBER] прабабуся заявника - [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] . Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , актовий запис № 09, виданого 11.04.1995 року Малашовецькою сільською радою Хмельницького району Хмельницької області , дід заявника - [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] . Вирішуючи справу суд виходить із наступного. Частиною 4 ст.3 Сімейного кодексу України встановлено, що сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Згідно із ч.7 ст.19 ЦПК України, окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. У відповідності зі ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Статтями 15 та 16 ЦК України передбачено право особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту права, встановлених цивільним законодавством, є, зокрема, його визнання. Відповідно до п.5 ч.2 ст.293, п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в т. ч. і родинних відносин між фізичними особами. У відповідності до п.1 постанови Пленуму ВСУ від 31.03.1995 р. № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. У відповідності до п.7 вказаної постанови Пленуму, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки і коли встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Аналогічний висновок викладено у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 30 квітня 2020 року по справі N 133/2348/17. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Приписами п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 та статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п.36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 у справі "Голден проти Сполученого королівства") та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). Стаття 263 ЦПК України, регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. У відповідності до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. № 5 «Про судову практику про справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Згідно пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5від 31 березня 1995 року суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. У рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010). Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вбачає доведеним факт того, що [PERSON] , [INFO] , є дідом [PERSON] , [INFO] , помилково записаний у актовому записі про народження як [PERSON] та те, що [PERSON] є прадідом [PERSON] , [INFO] , записаного так у свідоцтві про народження діда - [PERSON] , [INFO] , чеха за національністю кровного споріднення по батьківській лінії. Суд зазначає, що норми ЦПК України не передбачають можливості розгляду в порядку окремого провадження заяв про встановлення факту належності особи до певної національності. При таких обставинах заявлені вимоги [PERSON] про встановлення факту родинних відносин підлягають задоволенню частково.

Outcome: partial