Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-26 00:00:00

Позивачка звернулася до суду з позовом до Улашанівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, про визначення додаткового строку достатнього для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який на день смерті являвся власником 1/2 частки земельної ділянки (паю), яку прийняв, але не оформив документально після смерті матері - [PERSON] . Позивачка має право на спадкування за законом так як є рідною сестрою померлого, що стверджується свідоцтвом про народження та витягом про укладення шлюбу та свідоцтвом про народження брата. Будь-які інші спадкоємці за законом та які прийняли спадщину - спадкове майно, по місцю відкриття спадщини та місцю знаходження майна до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини відповідно до вимог ст.1221,1269 ЦК України не зверталися, заяви про прийняття спадщини не подавали. Але у встановлений строк позивач не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті брата - [PERSON] . Внаслідок цього нотаріус повідомив про необхідність звернення до суду для визначення їй, як спадкоємцю за законом, додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті брата, оскільки нею пропущений строк , визначений законодавством для прийняття спадщини, зазначивши при цьому, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Вважає, що строк встановлений для прийняття спадщини нею пропущено з поважних причин, оскільки вона постійно хворіє і взимку 2014 року та на момент закінчення строку для прийняття спадщини, перебуваючи після смерті брата в напруженому, стресовому стані, захворіла на гіпертонічну хворобу 2 ступеня, стенокардію в сукупності із захворюванням правого колінного суглобу, лікувалася з 11.12.2014 до 24.12.2014 року, тому не мала можливості прибути до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини. Просила суд визначити їй [PERSON] додатковий строк терміном в три місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті брата - [PERSON] , який помер [INFO] в с. Іванівка Славутського району Хмельницької області. В судовому засіданні представник позивачки підтримав заявлені вимоги, позивачка в судове засідання не з`явилася, просила розгляд справи здійснювати в її відсутність. Представник відповідача - Улашанівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи судом, відзиву на позов не подав, тому у суду є підстави для ухвалення у справі рішення за відсутності представника відповідача. Заслухавши вступне слово представника позивача, дослідивши письмові докази, суд знаходить, що позов слід задовольнити з таких підстав. [PERSON] , помер відповідно до свідоцтва про смерть [INFO] , постійно проживав та був зареєстрований один за адресою [ADDRESS] . [PERSON] померла [INFO] , відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] , [PERSON] є його матір`ю. Згідно свідоцтва про народження позивачки [PERSON] , її батьками є [PERSON] та [PERSON] . З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 15.09.2016 року, [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] і змінила прізвище на [PERSON] . В подальшому згідно свідоцтва про розірвання шлюбу від 26.02.1998 року вбачається, що шлюб із [PERSON] позивачка розірвала. [PERSON] на праві приватної власності належала земельна ділянка площею 1,39 га на території Іванівської сільської ради Славутського району Хмельницької області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що стверджується державним актом на право приватної власності на землю серія Р1 № 753783 від 05 серпня 2002 року. Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.10.2016 року, [PERSON] прийняла спадщину на 1/2 частину спадщини після смерті [PERSON] на земельну ділянку площею 1,39 га, що розташована на території Іванівської сільської ради Славутського району Хмельницької області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. З довідки № 7 від 27.01.2023 року, виданої Славутською амбулаторією загальної практики -сімейної медицини слідує, що [PERSON] знаходилася на амбулаторному лікуванні з 11 грудня 2014 року до 24 грудня 2014 року з приводу гіпертонічної хвороби 2 ступеня, захворювання колінного суглобу. З відповіді приватного нотаріусу від 23.03.2023 року на звернення [PERSON] слідує, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для прийняття спадщини, встановленого ст.1270 ЦК України. У статті 1258 ЦК України зазначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст.1261,1262 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Отже, відповідно до ст. 1262 ЦК України позивачка є спадкоємицею після смерті свого брата [PERSON] , за законом на 1/2 частину земельної ділянки площею 1,39 га на території Іванівської сільської ради Славутського району Хмельницької області, цільове призначення - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка належала його матері [PERSON] , після якої він спадщину прийняв, але нотаріально не оформив. Після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилася, спадкоємці відсутні. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивачка [PERSON] не проживала із спадкодавцем, звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , але пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Чинне законодавство України не містить визначення поняття "поважні причини" та не встановлює переліку таких причин. Для того, щоб визначити, які причини пропуску строку для прийняття спадщини можуть вважатися поважними, слід звернутися до судової практики. Відповідно до правової позиції зазначеної в Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17 поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. На підставі викладеного, суд вважає причини пропуску строку прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] поважними, зважаючи на те, що позивачка на час закінчення 6 місячного строку для прийняття спадщини хворіла, що підтверджується, окрім медичної довідки, медичною карткою хворого, яка досліджена судом, та не могла звернутися до нотаріальної контори за прийняттям спадщини, є власницею 1/2 частини спадкового майна після смерті матері, яка залишила заповіт їй та [PERSON] на земельну ділянку, проте останній не оформляв спадщину після смерті матері, інші спадкоємці після смерті [PERSON] відсутні. Вказані обставини є об`єктивними та істотними перешкодами для реалізації права позивачки на спадкування після смерті [PERSON] , а тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved