Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

Позивачка [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що з 24.10.2010 по 01.07.2022 перебувала у шлюбі з відповідачем. Мають спільну дитину [PERSON] , 22.05.2015 котра проживає разом із нею. Рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 22.11.2021 з [PERSON] стягнуто аліменти на утримання дитини. Решитилівський відділ державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Суми) 06.10.2022 надав розрахунок заборгованості зі сплати аліментів в межах ВП № 67936740 суть виконання якого виконавчий лист № 546/479/21 виданий 22.11.2011 Решетилівським районним судом Полтавської області про стягнення [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 26.05.2021 і до досягнення дитиною повноліття. З розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, складеного старшим державним виконавцем Т. Шут, вбачається, що станом на 01.10.2022 заборгованість зі сплати аліментів складає 31 273 гривні 79 копійок. Загальна сума пені за прострочення сплати аліментів: 1042,79+7773,84+7723,88+7619,95+8705,09+8486,10+7723,88+6936,25+6498,91+5746,97+4914,46+4108,82+1807,84+1332,67+1638,16+805,65+0=82 865 гривень 26 копійок. Загальна сума заборгованості за аліментами: 31 273 гривні 79 копійок. Враховуючи, що розмір пені 82\~865 гривень 26 копійок перевищує розмір заборгованості 31\~273 гривні 79 копійок, стягненню підлягає пеня у розмірі такої заборгованості, тобто 31\~273 гривні 79 копійок. Просить стягнути з [PERSON] на її користь на утримання малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] , пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 31\~273 гривні 79 копійок та витрати на правову допомогу адвоката 3\~000 гривень 00 копійок. Ухвалою суду від 04.11.2022 відкрито провадження в даній цивільній справі, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження за повідомленням (викликом) сторін. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена завчасно та належним чином. Надала до суду заяву в якій просила цивільну справу розглянути беї її участі. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явився про день та час розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей виконавчого комітету Решетилівської міської ради Полтавської області, отриманих судом відповідно до вимог ч. 6\~ст. 187 ЦПК України. Заяв, клопотань не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. \~У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до\~ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Шлюб, зареєстрований 24.10.2020 Полтавським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , було розірвано рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 31.05.2022, рішення набрало законної сили 01.07.2022. Відповідач [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого повторно 30.12.2020 Решетилівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), актовий запис 6. Рішенням Решетилівського районного суду Полтавської області від 20.10.2021 стягнуто із [PERSON] на користь\~\~ [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 частини всіх видів його доходу щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 26.05.2021 і до досягнення дитиною повноліття. Як вбачається з довідки виданої виконавчим комітетом Решетилівської міської ради Полтавської області №01-3-06/922 від 06.10.2022, що [PERSON] , [INFO] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] та має склад сім`ї: дочка - [PERSON] , [INFO] , мати [PERSON] , [INFO] , отже донька проживають разом з матір`ю, позивачем по справі. Як вбачається з листа від 06.10.2022 №7129 Решитилівський відділ державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Суми) на заяву [PERSON] надає розрахунок заборгованості зі сплати аліментів в межах ВП №67936740 суть виконання якого виконавчий лист №546/479/21 виданий 22.11.2021 Решетилівським районним судом Полтавської області про стягнення з [PERSON] на користь\~\~ [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 частини всіх видів його доходу щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 26.05.2021 і до досягнення дитиною повноліття. Розрахунком заборгованості зі сплати аліментів підтверджується, що станом на 01.08.2022 [PERSON] має заборгованість у розмірі 25\~902 гривень 79 копійок, станом на 01.10.2022 [PERSON] має заборгованість у розмірі 31\~273 гривень 79 копійок За змістом ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Частиною 1\~ст.\~196\~СК України\~передбачено,\~що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. В силу ч. 1 ст. 196 СК України, при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. \~ \~ \~ \~При цьому,\~за змістом\~ст.\~549\~ЦК України,\~неустойкою (штрафом,\~пенею)\~є грошова\~сума або\~інше майно,\~які боржник\~повинен передати\~кредиторові у\~разі порушення\~боржником зобов`язання.\~ Штрафом\~є неустойка,\~що обчислюється\~у відсотках\~від суми\~невиконаного або\~неналежно виконаного\~зобов`язання.\~ Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів заборгованості х 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. Так, позивачкою в позовній заяві проведено розрахунок пені, за несвоєчасну сплату аліментів. Відповідно до розрахунку позивачки, неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів на утримання дитини за період з травня 2021 по вересень 2022 становить 82\~865 гривень 26 копійок. При цьому позивачка просить стягнути з відповідача суму неустойки в розмірі 31\~273 гривні 79 копійок. Відповідач відзиву на позов не надав та не навів доказів того, що заборгованість утворилася з незалежних від нього (об`єктивних) причин, тобто підстав для зменшення розміру неустойки у суду немає. При цьому судове доказування - це діяльність учасників процесу при визначальній ролі суду по наданню, збиранню, дослідженню і оцінці доказів з метою встановлення з їх допомогою обставин цивільної справи. При цьому, збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ЦПК України. Доказування є єдиним шляхом судового встановлення фактичних обставин справи і передує акту застосування в судовому рішенні норм матеріального права, висновку суду про наявність прав і обов`язків у сторін. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи, передбачено ч. 1 ст. 76 ЦПК України. Згідно зі ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 1, 5, 6, 7 ст.\~81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. \~ \~ \~ \~Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~ Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. \~ \~ \~ \~ Статтею 89 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. \~ \~ \~ \~Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. \~ \~ \~ \~Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). \~ \~ \~ \~Таким чином, суд погоджується з розрахунком неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів з урахуванням положень ст.196 СК України, яка передбачає, що розмір пені, що підлягає стягненню за аліменти не може бути більше 100 відсотків заборгованості, суд вважає необхідним позовну заяву задовольнити та стягнути з відповідача [PERSON] \~\~на користь позивачки [PERSON] \~ пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 31\~273 гривні 79 копійок. \~ \~ \~ \~Стосовно позовних вимог про стягнення з відповідача понесених судових витрат на правову допомогу, суд приходить до наступного. \~ \~ \~ \~Приписами ч.\~1\~ст. 26 Закону України\~«Про адвокатуру\~та адвокатську\~діяльність»,\~передбачено,\~що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. \~ \~ \~ \~Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. \~ \~ \~ \~ Згідно ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до\~Закону України\~«Про адвокатуру і адвокатську діяльність». \~ \~ \~ \~Адвокат Казаков О.А. діє на підставі договору про надання правової допомоги та представництво в суді від 18.10.2022 укладеного між адвокатом Казаковим О.А. та позивачкою [PERSON] та ордеру серія ПТ № 37/22 від 18.10.2022. \~ \~ \~ \~Як передбачено\~ст. 15 ЦПК України\~- учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. \~ \~ \~ \~Витрати на професійну правничу допомогу відносяться до витрат, пов`язаних з розглядом справи п. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України, та становлять одну із складових судових витрат ч. 1\~ст. 133 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 5\~ст. 135 ЦПК України\~сума забезпечення витрат на професійну правничу допомогу визначається судом з урахуванням приписів ч. 4 ст.\~137, ч. 7 ст.\~139\~та ч. 3 ст.\~141\~цього\~Кодексу, а також їх документального обґрунтування. \~ \~ \~ \~За положеннями ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. 2. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. 3. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. 4. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. 5. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. 6. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. \~ \~ \~ \~Згідно із ч. 3\~ст. 141\~ЦПК України,\~при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 8\~ст.\~141\~ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. \~ \~ \~ \~Пунктом 3.2\~рішення Конституційного Суду від 30 вересня 2009 року за № 23-рп/2009\~передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права. \~ \~ \~ \~Отже, до правової допомоги належать консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо. \~ \~ \~ \~Квитанцією №\~37/22\~від 18.10.2022\~підтверджується прийняття\~від [PERSON] адвокатом Казаковим О.А. гонорару на суму 3\~000 гривень 00 копійок. \~ \~ \~ \~При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. \~ \~ \~ \~Враховуючи складність справи та виконані роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, суд дійшов висновку, що стягненню підлягають документально підтверджені та обґрунтовані витрати на професійну правничу допомогу. \~ \~ \~ \~Таким чином, з урахуванням обставин справи, обсягу наданих адвокатом Казаковим О.А. правових послуг з [PERSON] підлягають стягненню витрати на правничу допомогу у розмірі 3 000 гривень 00 копійок. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивачка звільнена від сплати судового збору, тому у порядку ст.\~141\~ЦПК України суму судового збору необхідно стягнути із відповідача у дохід держави у розмірі 992 гривні 40 копійок. Враховуючи наведене,

Outcome: approved