Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , треті особи на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору - [PERSON] , ОСББ «Бахмутська набережна», про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду завдану залиттям квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , в сумі 12 992,00 грн., з яких 10 922,00 грн. вартість ремонтних робіт з відновлення внутрішнього оздоблення квартири, 2000 грн. витрати за складання звіту про оцінку збитків внаслідок залиття квартири, а також, витрати на правничу допомогу в сумі 1500 грн., сплачений судовий збір в сумі 840,80 грн. \~ \~ \~ \~Позовна заява обґрунтована тим, що позивачу та [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.01.1999 р. та свідоцтва про право власності на житло від 23.09.1993 р. відповідно, належить по частини квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] з 2007 р. не проживає у вищевказаній квартирі, оскільки виїхала за межі України, місце її знаходження не відомо. Позивач утримує квартиру, сплачує за житлово-комунальні послуги. Відповідач систематично здійснює залиття квартири позивача, про що складено акти від 25.01.2007 р., 30.04.2019 р., 27.07.2020 р., при цьому, відповідач обіцяла зробити відновлювальний ремонт, проте жодного разу цього не зробила та матеріальну шкоду не відшкодувала. Після залиття квартири 25.07.2020 р. відповідач відмовилась зробити ремонт та відшкодувати збитки, чим змусила позивача звернутись до суду з дійсним позовом. Згідно акту про залиття квартири від 27.07.2020 р. відбулось залиття стелі у приміщенні ванної кімнати, туалету та кухні з квартири [ADDRESS] , та розташована над квартирою [PERSON] . Комісійною перевіркою встановлено, що в квартирі позивача в туалеті, ванній кімнаті, кухні є сліди рудого кольору, у ванній кімнаті відпала штукатурка на стелі 1,5 м-2, в туалеті відклеїлись шпалери 1,8 м-2 та відпала штукатурка на стелі 0,5 м-2. Відповідач відмовилась входити до складу комісії, не надала доступу до комунікацій в своїй квартирі, відмовилась від ознайомлення з актом ОСББ «Бахмутьска набережна» від 27.07.2020 р. При зверненні позивача до ОСББ «Бахмутська набережна» з заявою щодо встановлення точної причини залиття її квартири, останню 29.07.2020 р. повідомлено про неможливість встановити причину залиття, оскільки [PERSON] не надала доступ до комунікацій своєї квартири. Згідно звіту про оцінку збитків внаслідок залиття квартири [ADDRESS] від 17.08.2020 р. сума збитків становить 10\~992,00 грн. Вважає, що неналежне виконання відповідачем обов`язку з утримання квартири призвело до заподіяння шкоди позивачу. При цьому, позивач понесла додаткові витрати на послуги експерта в сумі 2000,00 грн., правничу допомогу в сумі 1500 грн., сплату судового збору в розмірі 840,80 грн. \~ \~ \~ \~Відповідно до відзиву представника відповідача, остання позовні вимоги не визнала посилаючись на те, що матеріали справи не містять доказів щодо причини пошкодженого майна позивача. Зі звіту № 019 від 17.08.2020 р. щодо визначення вартості ремонтних робіт з відновлення внутрішнього оздоблення квартири [ADDRESS] , який складено з порушенням вимог Методики, вбачається, що ринкова вартість об`єкту визначена станом на 17.08.2020 р. При цьому, позивач та оцінювач посилаються на акт від 27.07.2020 р. стосовно подій, що мали місце 25.07.2020 р., позивач вказує, що шкода їй фактично спричинена 25.07.2020 р., оцінювач визначає ринкову вартість ремонтних робіт станом на 17.08.2020 р. Вважає, що вищевказаний звіт не стосується предмету спору та не є належним доказом по справі. Акт від 27.07.2020 р. та звіт № 019 від 17.08.2020 р. не містять причини залиття квартири позивача, при цьому в акті зазначено, що причину аварії встановити неможливо. 25.07.2020 р. позивач була в квартирі відповідача та особисто впевнилась, що підлога у ванній кімнаті, туалеті та кухні суха. 26.07.2020 р. позивач вимагала у відповідача грошові кошти на ремонт квартири у зв`язку із її залиттям у 2007 р., хоча відповідач одразу зробила ремонтні роботи в квартирі позивача та більше залиття не було. Акт від 27.07.2020 р. не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76, складений у відсутність відповідача, яка не запрошувалась, акт не містить відомостей щодо характеру залиття та його причини, часу залиття, не зазначено осіб, які допустили порушення, складений через дві доби з моменту залиття тощо. Крім того, акт від 27.07.2020 р. підписаний, у тому числі керуючою ОСББ «Бахмутська набережна» [PERSON] , повноваження якої закінчилися 31.12.2017 р. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог та стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 5000 грн. за правничу допомогу. Згідно відповіді представника позивача на відзив, остання вважає, що позивач доводить наявність шкоди та її розмір, а на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. В акті від 27.07.2020 р. зазначено, що відповідач до складу комісії, що встановлювала факт та причини залиття, входити відмовилась та не надала доступу до комунікацій в своїй квартирі, тому точну причину наявного залиття встановити з вини відповідача не виявилось можливим. [PERSON] є керуюча ОСББ «Бахмутська набережна» з повноваженнями до 31.12.2020 р., що підтверджується договором № 1 від 30.06.2016 р. та додатковою угодою до договору від 31.12.2017 р., та про це знала [PERSON] , оскільки неодноразово зверталась до [PERSON] , як до керуючої ОСББ «Бахмутська набережна» з метою вирішення соціально-побутових питань. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали, з підстав викладених в позовній заяві та відповіді на відзив, позивач надала пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти позовних вимог, з підстав викладених у відзиву на позовну заяву. Представник третьої особи ОСББ «Бахмутська набережна» Плотникова Н.Й. в судовому засіданні пояснила, що 27.07.2020 р. до неї звернулась позивач з приводу залиття квартири останньої, було складено акт щодо залиття квартири позивача у складі комісії, при складанні акту сантехніка не було, при цьому відповідач дверні не відчинила та до квартири [PERSON] не потрапила. В квартирі позивача шпалери висіли, штукатурка обвалилась, причину залиття квартири позивача не встановлено. При складанні вищевказаного акту [PERSON] фактично не була присутня, проте акт остання підписала. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялась. В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , яка суду пояснила, що 25.07.2020 р. їй зателефонувала сестра [PERSON] та повідомила, що відповідач залила їх квартиру, під час огляду квартири позивача, у туалетній кімнаті шпалери валялись на підлозі, зі стелі капала вода, [PERSON] рік до залиття в квартирі здійснила ремонт, проте відповідач неодноразово заливала квартиру позивача. В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , який суду пояснив, що [PERSON] проживає на першому поверсі, а відповідач над нею, на другому поверсі, після залиття його запросили до квартири позивача, де шпалери обвислі, штукатурка була обвалена, про залиття квартири позивача склали акт, який він підписав, [PERSON] при складанні акту не було, зі слів позивача встановлено дату залиття квартири, відповідач у свою квартиру не пустила, причину залиття не встановлено. Він підписував два акта один від руки написаний, а другий надрукований на комп`ютері. В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , яка суду пояснила, що вона є керуючою ОСББ «Бахмутська набережна», позивач звернулась до неї з приводу залиття відповідачем її квартири. [PERSON] зателефонувала [PERSON] та надала вказівку скласти акт залиття квартири позивача, при складанні акту сусіди були в членах комісії, наступного дня [PERSON] прийшла разом зі слюсарем до квартири позивача, слюсар в квартирі позивача не встановив причину залиття, відповідач свою квартиру не відкрила. Після складання акту у [PERSON] закінчились повноваження. [PERSON] у телефонному режимі було повідомлено про складання акту. Члени комісії підписували акт при [PERSON] . В судовому засіданні допитано свідка [PERSON] , яка суду пояснила, що вона є суб`єктом оціночної діяльності ФОП, до неї звернулась [PERSON] щодо складання звіту про оцінку збитків внаслідок залиття її квартири, внаслідок чого було складено звіт про оцінку збитків внаслідок залиття квартири позивача в одному примірнику, який отримала позивач. Проте, попередній адвокат позивача повідомила, що у вищевказаному звіті замінено акт залиття квартири, при огляді звіту [PERSON] звернула увагу, що звіт було розшите, печатка стоїть декілька разів, хто саме це зробив їй не відомо. Також, наголосила, що за вищевказаний звіт вона не несе відповідальність, оскільки акт залиття квартири було замінено, про що їй стало відомо від представника позивача, та вважає, що оцінка за заміненим актом була б іншою. Просила не враховувати вказаний звіт, як доказ. Суд, заслухавши учасників справи, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного. Відповідно до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3\~ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується представником відповідача, позивачу [PERSON] та третій особі [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.01.1999 р. та свідоцтва про право власності на житло від 23.09.1993 р. відповідно, належить по частини квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується копіями свідоцтва про право власності на житло від 23.09.1993 р. та свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 12.01.1999 р. (т. 1 а.с.8-9), [PERSON] зареєстрована за вищевказаною адресою, [PERSON] перебуває за межами України, що підтверджується копіями довідки № 44 від 25.08.2020 р. та адресного листка вибуття від 21.08.2002 р. (т. 1 а.с.10,11). 25.01.2007 р. складено акт ТОВ «Термосервіс ЛТД» щодо залиття кухні в квартирі [ADDRESS] з боку квартири [ADDRESS] 24.01.2007 р. (т. 1 а.с.13). Актом ОСББ «Бахмутська набережна» від 30.04.2019 р. щодо залиття кухні, ванної кімнати та туалеті в квартирі [ADDRESS] з боку квартири [ADDRESS] встановлено, що в туалеті та ванній кімнаті є сліди затоплення рудого кольору, а туалеті відклеїлись шпалери (т. 1 а.с.13 зворотна сторона). Згідно акту про залиття квартири [ADDRESS] від 27.07.2020 р., складеного комісією у складі голови правління ОСББ «Бахмутська набережна» Плотникової Н.Й., керуючої Васильченко О.А., сусідів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за участю [PERSON] , перевіркою квартири [ADDRESS] встановлено, в туалеті та ванній є сліди рудого кольору, у ванній кімнаті відпала штукатурка на стелі 1,5 м-2, в туалеті відклеїлись шпалери 1,8 м-2, також відпала штукатурка на стелі 0,5 м-2, на стелі кухні видно розводи рудого кольору. Причину аварії встановити неможливо, оскільки власник квартири [ADDRESS] [PERSON] не надала доступ до комунікацій в своїй квартирі, до складу комісії входити відмовилась. Висновки та рекомендації комісії: залиття відбулось з квартири [ADDRESS] . Рекомендації: звернутись до спеціалізованої організації для проведення незалежної оцінки ушкоджень та вартості відновлювальних робіт; спірне питання з [PERSON] спробувати вирішити шляхом переговорів та вирішити питання щодо відновлювального ремонту в квартирі [ADDRESS] , необхідного, внаслідок залиття, що відбулось 25.07.2020 р. (т. 1 а.с.14). ОСББ «Бахмутська набережна» повідомляло [PERSON] про те, що встановити точну причину залиття приміщень на 1 поверху в квартирі [ADDRESS] ОСББ не має можливості, оскільки власник квартири [ADDRESS] [PERSON] не надає дозвіл та заперечує вину, що підтверджується копією листа № 38 від 29.07.2020 р. (т. 1 а.с.15). Згідно звіту № 019 від 17.08.2020 р. про оцінку збитків внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , вартість ремонтних робіт з відновлення внутрішнього оздоблення вказаної квартири, що було ушкодження внаслідок залиття водою згідно акту від 27.07.2020 р., складеного ОСББ «Бахмутська набережна», станом на 17.08.2020 р. становить 10\~992,00 грн. (а.с.16-50). Положеннями\~ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Відповідно до\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Положеннями\~ст. 177 ЖК України\~встановлено, зокрема, що громадяни, зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Згідно зі\~ст. 10 ЖК УРСР\~громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержуватись правил користування жилими приміщеннями. Отже, відповідач як законний користувач несе обов`язок по забезпеченню схоронності житла, санітарно-технічного та іншого обладнання в квартирі. Частиною 3\~статті 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України\~визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене\~ст. 22 ЦК України. Так,\~статтею 22 ЦК України\~встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Закон покладає обов`язок доказування на сторони у справі. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ст. 76 ЦПК України). Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч. 1\~ст. 95 ЦПК України). Відповідно до ч. 2\~ст. 89 ЦПК України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Позивач, визначаючи розмір матеріальної шкоди, посилається на акт ОСББ «Бахмутська набережна» від 27.07.2020 р. та звіт № 019 від 17.08.2020 р. про оцінку збитків внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Порядок фіксування фактів залиття в житлових квартирах визначено Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76. Відповідно до п. 2.3.6. вказаних Правил, у разі залиття, аварії квартири необхідно складати відповідний акт по формі згідно з Додатком № 4 до вказаних Правил. Згідно з роз`ясненням Міністерства з питань житлово-комунального господарства України, викладеним у листі від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975, відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, у разі аварії і залиття квартир складається акт за формую згідно з Додатком 4 до Правил. Таким чином, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету (ОСББ) та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Аналізуючи Акт про залиття від 27.07.2020 року, який був долучений позивачем до позовної заяви як доказ на підтвердження своїх вимог, суд звертає увагу на те, що він складений за відсутності відповідача, тобто комісія не потрапила до квартири останньої, акт не містить відомості щодо причин залиття квартири позивача. Тобто цей акт не відповідає вимогам, встановленим\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76\~Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Таким чином, дійсну причину залиття квартири позивача не встановлено, окрім акту про залиття від 27.07.2020 року, який складений з порушенням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, інших доказів позивачем не надано. На підтвердження позовних вимог в частині визначення розміру відшкодування матеріальної шкоди, позивач посилається на звіт № 019 від 17.08.2020 р. про оцінку збитків внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , який складено суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] . Разом з тим, допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] , яка склала звіт № 019 від 17.08.2020 р., відмовилась підтвердити дійсність цього звіту, посилаючись на те, що оригінал її звіту було розшите та замінено акт залиття квартири, також, остання вважає, що оцінка збитків за заміненим актом була б іншою, просила не брати до уваги вказаний звіт, як доказ. Інших належних доказів, на підтвердження своїх позовних вимог, позивач до суду не надала. Встановивши зазначені обставини, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача. В частині вирішення спору про стягнення з позивача на користь відповідача витрат на надання правової допомоги, слід зазначити наступне. \~ \~ \~ \~Право на правничу допомогу в Україні гарантовано\~ ст. 59 Конституції України\~та\~ст. 15 ЦПК України. \~ \~ \~ \~За приписами ст. ст.\~137,\~141 ЦПК України\~витрати на правову допомогу відносяться до судових витрат. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст. 137 ЦПК України\~витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. \~ \~ \~ \~Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). \~ \~ \~ \~При стягненні витрат на правничу допомогу слід враховувати, що представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ч. 2\~ст. 15 ЦПК України). \~ \~ \~ \~Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також, розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. \~ \~ \~ \~Таким чином, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесено витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок сформовано у постанові Верховного Суду від 03.05.2018р. у цивільній справі справа № 372/1010/16-ц. \~ \~ \~ \~За матеріалами справи встановлено, що 30.09.2020 року між адвокатом Деменковою Є.С. та відповідачем [PERSON] укладено договір про надання правової допомоги, розрахунок послуг складає 5000 грн., що підтверджується квитанцією від 30.09.2020 р., тому, суд вважає, що з позивача на користь відповідача підлягає стягненню витрати, пов`язані з правничою допомогою в сумі 5000 гривень. \~ \~ \~ \~Понесенні судові витрати згідно до ст.141 ЦПК України, суд покладає на позивача.

Outcome: approved