Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-27 00:00:00

У травні 2021 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дельтар» (далі ТОВ «Дельтар») про відшкодування майнової шкоди. Свої вимоги позивачі мотивують тим, що вони є власниками пасіки, яка розташована в с. Чіпці Шепетівського (раніше Ізяславського) району Хмельницької області. Пасіка налічувала 150 бджолосімей, 100 з яких належали [PERSON] , а 50 належали [PERSON] . У результаті проведення 30 травня 2018 року відповідачем обробітку власного поля агрохімікатами відбувся масовий падіж бджіл. Встановлено, що ТОВ «Дельтар» обробляло поле з посівом гороху інсектицидом марки «Вирій». При цьому про місце, терміни і час проведення обробітку посівів сільськогосподарських культур хімічними препаратами відповідачем не повідомлено. Згідно зі звітом про результатми дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 005905 п.м./1 від 23 червня 2018 року в зразках бджіл та пилку бджолиного з пасіки та в зразках зеленої маси (гороху), ґрунту з поля, що належить ТОВ «Дельтар», виявлено залишки пестицидів із діючою речовиною альфа-циперметрин. Під час обстеження пасіки, яка належить позивачам, встановлено, що 86 бджолосімей загинуло повністю, а інші бджоли перебувають у важкому стані. Відтак, із 150 бджолосімей залишилось лише 32 бджолосім`ї, а 118 загинуло. Окрім того, позивачі позбавлені можливості одержати очікуваний дохід від продажу меду. Із урахуванням зазначеного, [PERSON] просить стягнути з ТОВ «Дельтар» майнову шкоду в розмірі 240 372 грн 00 коп., а [PERSON] просить стягнути з відповідача майнову шкоду в розмірі 128 008 грн 00 коп. Представник відповідача ТОВ «Дельтар» Ольховський Р. В. подав до суду відзив на позовну заяву [PERSON] та [PERSON] , у якому він просить у задоволенні позову відмовити за його необґрунтованістю та недоведеністю. Вказує, що надані позивачами на підтвердження своїх вимог докази одержані з порушенням законодавства. Концентрація виявлених у зразках бджіл та пилку бджолиного з пасіки, а також у зразках зеленої маси (гороху), ґрунту з поля залишків пестицидів із діючою речовиною альфа-циперметрин є значно меншою від концентрації, необхідної для загибелі бджіл, отже вказана доза цієї речовини не була причиною їх загибелі. ТОВ «Дельтар» обробляло власне поле інсектицидом ФАС із діючою речовиною альфа-циперметрин ще 27 квітня 2018 року. Разом з тим, 30 травня 2018 року відповідач обробляв поле інсектицидом марки «Вирій», діючою речовиною якого є тіаклоприд. Однак залишків тіаклоприду при проведенні дослідження не виявлено. Крім того, неподалік пасіки позивачів розташовані землі багатьох інших сільськогосподарських підприємств, які могли бути причетними до даної події. Ухвалою судді від 11 травня 2021 року відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання у даній справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Ухвалами суду від 30 серпня 2021 року, 01 грудня 2021 року, 04 листопада 2022 року задоволено клопотання представника відповідача про витребування доказів. Ухвалою суду від 22 грудня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено дану справу до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивачів адвокат Остапчук О. О. позовну заяву підтримали у повному обсязі та просили її задовольнити. Представники відповідача ТОВ «Дельтар» адвокат Дацишина М. В. та [PERSON] проти задоволення позову заперечили з підстав, зазначених у відзиві. Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов до задоволення не підлягає із наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] був власником бджолиної пасіки у кількості 100 бджолосімей, а позивач [PERSON] була власником бджолиної пасіки у кількості 50 бджолосімей. Пасіка родини Подзигунів розташована у с. Чіпці Шепетівського (раніше Ізяславського) району Хмельницької області. Вказані обставини підтверджуються даними ветеринарно-санітарного паспорту пасіки № 155 від 06 червня 2017 року (Том 1, а.с. 6), ветеринарно-санітарного паспорту пасіки б/н від 18 червня 2018 року (Том 1, а.с. 8), актів весняної ревізії пазики (бджолоферми) № 2 від 20 квітня 2018 року (Том 1, а.с. 7, 9). 30 травня 2018 року позивачами було виявлено масові випадки загибелі належних їм льотних бджіл, що підтверджується наявними у матеріалах справи фотосвітлинами та відеозаписом із пасіки (Том 1, а.с. 104-108, 108 А). 01 червня 2018 року комісією у складі заступника начальника Ізяславської районної державної лікарні ветеринарної медицини Цебрика М. О., головного спеціаліста відділу безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини Ізяславського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області Мітітюк Н. П., головного спеціаліста відділу фітосанітарних заходів на кордоні Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області Шварц Ю. М., завідувача сектору організації виробництва переробки сільськогосподарської продукції відділу АПР Ізяславської РДА Семенюк Л. В., лікаря Новосільської дільничної лікарні ветеринарнї медицини [PERSON] складений акт обстеження пасіки, яка розташована в с. Чіпці Ізяславського району Хмельницької області, що належить [PERSON] та [PERSON] , на предмет встановлення причини загибелі бджіл. У ході обстеження виявлено велику кількість мертвих бджіл поблизу вуликів, розташованих на території зазначеної пасіки. Зі слів власника причиною масової загибелі бджіл може бути обробка посіву гороху ТОВ «Дельтар» препаратом «Вирій», про що власник пасіки не був повідомлений. Відстань від посіву гороху до приватного господарства [PERSON] становить близько 1300 м. Землі, які обробляє директор ТОВ «Дельтар» [PERSON] , розташовані між с. Топірчики Топорівської і с. Чіпці Ліщанської сільських рад. При огляді території пасіки біля вуликів виявлено велику кількість трупів робочих бджіл, а також велику кількість повзаючих бджіл і трутнів з паралічом крил. На десяти вуликах були включені пилкозбирачі, у яких лежав пилок жовтого та помаранчевого кольору, а також мертві бджоли. При відборі з вуликів №№ 34, 17 перги та розплоду, при відборі меду з вулика № 104 на дні вищевказаних вуликів було виявлено мертві бджоли товщиною 6-7 см. Матеріал (загинувші бджоли, пилок, перга, відкритий розплід, мед, горох, вода, земля) був відібраний у вищевказаній пасіці та направлений у ДНДІЛДВСЕ м. Київ для встановлення діагнозу (Том 1, а.с. 16, Том 2, а.с. 135-140). 05 червня 2018 року комісією у складі бджоляра [PERSON] , пасічника [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] склали акт про отруєння бджіл пестицидами власників пасіки [PERSON] та [PERSON] 30 травня 2018 року. Актом встановлено масову загибель бджіл на вказаній пасіці, яка розташована за 1,5 км до посівів гороху, що відповідає можливостям польоту бджіл. Комісією встановлено, що пасіка родини [PERSON] налічує 150 бджолосімей. Бджоли утримуються у двохкорпусних лежаках на рамку 435?300 мм на 24 рамки. Вулики, які входять до складу пасіки, пронумеровані і окрашені в білий, синій, жовтий та зелені кольори. Вулики від № 1 до № 100 належать [PERSON] . Вулики від № 101 до № 150 належать [PERSON] . Під час обстеження вуликів встановлено наступне. У вуликах №№ 1-10, 12-14, 16, 17, 19, 21, 22, 24-30, 33-37, 39-41, 43, 45, 47, 48, 50, 61, 78, 80, 82, 83, 85, 87, 89, 91, 93, 95-102, 104, 105, 107, 109, 111, 113-115, 117, 118, 121, 123, 124, 126-130, 132, 133, 135, 136, 138, 140-143, 145, 147, 148 на дні розміром 490?490 мм висотою днища 90 мм лежать мертві бджоли і різновіковий розплід. Гніздові рамки, у яких знаходився розплід, мають неприємний запах. Отже, бджоли у кількості 86 бджолосімей загинули повністю і підлягають заміні. У вуликах №№ 11, 15, 18, 20, 23, 31, 32, 38, 42, 44, 46, 49, 51-60, 62-77, 79, 81, 84, 86, 88, 90, 92, 94, 103, 106, 108, 110, 112, 116, 119, 120, 122, 125, 131, 134, 137, 139, 144, 146, 149, 150 бджоли покривають п`ять вуличок, на дні лежать мертві бджоли, а також відкритий розплід. Біля вулика лежать мертві бджоли і трутні. На деяких рамках закладені відкриті свіщові маточники. Отже, бджоли перебувають у складному стані, їх потрібно з`єднати по дві разом, внаслідок чого утвориться 32 бджолосім`ї (Том 1, а.с. 11-13). Із приводу цієї події [PERSON] неодноразово звертався до Ізяславського відділення поліції Славутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області із зверненнями, про що свідчать надані на виконання ухвали суду матеріали перевірок за зверненнями [PERSON] щодо фактів масового отруєння бджіл, а саме: ЄО № 1900 від 01 червня 2018 року, ЄО № 2051 від 11 червня 2018 року, ЄО № 2157 від 21 червня 2021 року. Як вбачається із висновку старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Ізяславського відділення поліції Славутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області Білана С. М. від 09 червня 2018 року, під час проведення перевірки було встановлено, що житель с. Топірчики [PERSON] 29 травня 2018 року обробляв власне поле, засіяне горохом, інсектицидом марки «Карате», при цьому орган місцевого самоврядування не повідомляв. 31 травня 2018 року житель с. Топірчики [PERSON] обробляв власне поле, засіяне горохом, інсектицидом марки «Карате», при цьому орган місцевого самоврядування не повідомляв. 30 травня 2018 року [PERSON] здійснював обробіток посівів гороху інсектицидом марки «Вирій», при цьому орган місцевого самоврядування не повідомляв. Оскільки в даній події відсутній склад кримінального та адміністративного правопорушень, а в діях осіб, які обробляли поля поблизу с. Топірчики інсектицидами, наявні ознаки порушень цивільно-правового характеру, розгляд повідомлення закінчено та роз`янено [PERSON] його право звернутися до суду. Також відповідно до висновку старшого дільничного офіцера поліції сектору превенції Ізяславського відділення поліції Славутського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області Білана С. М. від 26 червня 2018 року під час проведення перевірки було встановлено, що житель с. Ріпки [PERSON] має у користуванні поле площею 30 га, на якому восени 2018 року посіяв сою та 10 червня 2018 року підживлював її мінеральним добривом «Карбомід», який не є шкідливим для бджіл. Поряд із тим, зі слів [PERSON] ветеринарною службою Ізяславського району було взято зразки рослин, води та зразки розчину, яким він обробляв поле, для проведення експертизи. Оскільки в даній події відсутній склад кримінального та адміністративного правопорушень, наявні ознаки порушень цивільно-правового характеру, розгляд повідомлення закінчено та роз`янено [PERSON] його право звернутися до суду. Судом також встановлено, що директор ТОВ «Дельтар» [PERSON] про місце, термін і час проведення обробітку посівів сільськогосподарських культур хімічними препаратами за період з 25 травня 2018 року по 06 чеврня 2018 року через засоби масової інформації не повідомляв, що підтверджується повідомленням Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 12 липня 2018 року № 265 (Том 1, а.с. 15). Згідно зі звітом про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 005905 п.м./18 від 23 червня 2018 року Випробувального центру Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи в досліджуваних зразках виявлено альфа-циперметрин, а саме: у підморі бджолиному - в кількості 0,0076 мг/кг, у пилку бджолиному - в кількості - 0,0070 мг/кг, у зеленій масі з поля - у кількості 0,15 мг/кг, у ґрунті з поля - в кількості 0,04 мг/кг (Том 1, а.с. 17). У відповідності до повідомлення Ізяславського районного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області від 16 липня 2018 року № 22/29.01-05/252 за результатами дослідження Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи встановлено, що в зразках бджіл та пилку бджолиного з пасіки [PERSON] та в зразках зеленої маси (гороху) і ґрунту з поля, що належить [PERSON] , виявлено залишки пестицидів із діючою речовиною альфа-циперметрин. Повідомлення від [PERSON] про місце, терміни і час проведення обробітку посівів сільськогосподарських культур хімічними препаратами за період з 25 травня 2018 року по 06 червня 2018 року не надходили (Том 1, а.с. 18). Згідно з повідомленням Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області від 14 серпня 2018 року № 22/10-16/4224 за результатами позапланової перевірки ТОВ «Дельтар» встановлено, що дійсно 30 травня 2018 року на посівах гороху був внесений інсектицид «Вирій», КС із діючою речовиною тіаклоприд, 245 г/л, який внесений до переліку пестицидів і агрохімікатів, дозволених до використання в Україні, але зареєстрований до використання тільки на озимому та ярому ріпаках. У працівників, діяльність яких пов`язана із транспортуванням, зберіганням та застосуванням пестицидів і агрохімікатів, відсутні допуски на проведення даних робіт. Крім того, не видаються наряди на виконання робіт із пестицидами і агрохімікатами. Також відповідно до звіту про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 005905 п.м./18 від 23 червня 2018 року Випробувального центру Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи в наданих зразках діючої речовини тіаклоприд не виявлено, але виявлено такі діючі речовини як лямбда-цигалотрин і альфа-циперметрин. ТОВ «Дельтар» буде включено в план заходів державного нагляду (контролю) Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області на 2019 рік (Том 1, а.с. 19). За змістом повідомлення Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи від 07 липня 2022 року № 352 згідно звіту про результати досліджень № 005905 п.м./18 від 23 червня 2018 року в зразках підмору бджолиного, пилку бджолиного, зеленої маси (гороху) та ґрунту було виявлено вміст альфа-циперметрину в концентраціях, які перевищують максимально допустимі рівні. Стосовно питань щодо загибелі бджіл внаслідок хімічного токсикозу та можливого джерела їх отруєння, запропоновано звернутися до профільних установ, які вивчають фізіологію бджіл та вплив на них навколишнього середовища (ННЦ Інститут бджільництва ім. П. І. Прокоповича) або інших установ, до компетенції яких належить дане питання (Том 2, а.с. 101). Як випливає із повідомлення Національного наукового центру «Інститут бджільництва імені П. І. Прокоповича» від 07 вересня 2022 року № 169/1, наявність у тілі бджіл альфа-циперметрину свідчить про те, що отруєння бджіл вказаним препаратом мало місце (Том 2, а.с. 102-103). Позивачами також надано ряд доказів на підтвердження розміру завданих їм матеріальних збитків та упущеної вигоди. Так, відповідно до довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «Юкрейніан Бі» від 16 жовтня 2018 року № 114 вказане товариство весною 2018 року придбало бджолосім`ї (шестирамочні) по ціні 1800 грн за одиницю (Том 1, а.с. 20). Згідно з розпискою [PERSON] від 08 чеврня 2018 року останній придбав 84 бджолопакети по шість рамок у кожному за ціною 1800 грн за одиницю у [PERSON] . За 40 бджолопакетів ним було сплачені 72 000 грн, а решту [PERSON] зобов`язався сплатити до 01 листопада 2018 року (Том 1, а.с. 21). За змістом довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «Бітрейд Вест» від 07 вересня 2018 року № 07/09 [PERSON] у лютому 2018 року було здано у товариство мед бджолиний у кількості 1264 кг на загальну суму 64 464 грн (Том 1, а.с. 22). Як убачається із довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «Бартнік» від 06 вересня 2018 року № 94 [PERSON] у 2017 році було здано у товариство мед бджолиний у кількості 3242,2 кг на загальну суму 140 874 грн (Том 1, а.с. 23). Разом з тим, відповідно до довідки Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області від 22 червня 2021 року № 23 протягом 2018 року скарг на загибель бджіл від жителів с. Топори та с. Топірчики не надходило (Том 1, а.с. 60). Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що він займається бджолярством. 30 травня 2018 року близько 10 год. 00 хв. він помітив, як на поле, яке належить ТОВ «Дельтар», їхав трактор. Проїжджаючи на велосипеді повз зазначене поле, свідок помітив, що по рослинах гороху лазила бджола. Після обіду йому зателефонував [PERSON] та запитав, чи на його пасіці не повзають бджоли. Свідок оглянув пасіку, яка розташована на відстані близько 500 метрів від поля відповідача, і виявив падіж бджіл, який був не настільки значний, як у [PERSON] . Жодна бджолосім`я у нього тоді не загинула. [PERSON] не помічав, щоб у той день хтось інший обробляв поля. Свідок також підтвердив, що ТОВ «Дельтар» не повідомляло про проведення обробітку посівів гороху на власному полі хімічними препаратами. Свідок [PERSON] суду підтвердив, що протягом тривалого часу займається бджолярством. 30 травня 2018 року йому зателефонував [PERSON] , щоб запитати, чим обробляли поля, бо в нього повзають бджоли. Через кілька днів, коли позивач та [PERSON] оглядали пасіку [PERSON] , свідок заглянув у один із вуликів та помітив багато мертвих бджіл. Поруч із вуликами земля була також застелена бджолами. Натомість на пасіці, що належить [PERSON] , такого великого падежу бджіл не було. У той період жоден із аграріїв не повідомляв про обробіток посівів сільськогосподарських культур хімікатами. Свідок ствердив, що у випадку, якщо пасічник збирає пилок, бджоли збирають його зі всього, навіть із рослин гороху. Аналогічні покази надав суду допитаний судом у якості свідка пасічник [PERSON] , який суду показав, що мав у власності 18 вуликів, які доглядав [PERSON] та які на той час перебували на території господарства позивача. Навесні 2018 року йому зателефонував [PERSON] та попросив приїхати, бо сталася біда. Коли свідок прибув на місце події, то виявив масовий падіж бджіл як у вуликах, так і поза ними. Належні [PERSON] бджоли у той день теж загинули. Як пояснив свідок, на усіх вуликах [PERSON] були влаштовані пилкозбирачі. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] суду показав, що з 14 років займається бджолярством. Підтвердив, що брав участь при проведенні огляду пасіки родини [PERSON] після потрави пестицидами. Зазначив, що обставини, які зафіксовані у акті ревізії пасіки від 05 червня 2018 року, відповідають дійсності. Свідок помітив, що бджоли, які повзали поруч із вуликами на пасіці [PERSON] , витягували хобіток, що свідчить про отруєння пестицидами. Зазначив, що бджоли збирають пилок із гороху в випадку відсутності інших джерел пилку. Свідок [PERSON] суду показав, що є пасічником із 1987 року. Весною 2018 року він на прохання [PERSON] прихав на пасіку останнього, де виявив масовий падіж бджіл. Вулики були наполовину наповнені мертвими бджолами. Тому за участю свідка було зроблено ревізію пасіки та складено акт від 05 червня 2018 року. Усі зазначені у вказому акті обставини свідок підтвердив. Допитаний у якості свідка пасічник [PERSON] суду пояснив, що його пасіка розташована у с. Топори на відстані близько 2 км від городу, який обробляло ТОВ «Дельтар». 30 травня 2018 року у нього падежу бджіл не спостерігалося. Також він не чув, щоб у селі хтось жалівся, що пропали бджоли. Аналогічні покази щодо відсутності падежу бджіл надали суду допитані судом у якості свідків пасічники [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які мали на той час у власності пасіки, розташовані неподалік від поля ТОВ «Дельтар». Свідок [PERSON] підтвердив суду, що має власне поле. [PERSON] у червні 2018 року мав претензії щодо потрави бджіл, забороняв обробляти поля засобами захисту рослин. Із показів свідка [PERSON] убачається, що вона працює на посаді головного спеціаліста Головного управління Держпродспоживслужби в Хмельницькій області. 01 червня 2018 року надійшла скарга [PERSON] з приводу загибелі бджіл. Була створена відповідна комісія, яка виїхала до с. Чіпці з метою обстеження пасіки. Там було виявлено незначний падіж бджіл у вуликах і поруч із ними. Повністю загиблих вуликів не помічено. Комісією був відібраний біологічний матеріал, а акт було складено пізніше за місцем роботи. Причину загибелі бджіл у акті вказано зі слів [PERSON] . При проведенні обстеження був присутній, крім інших, директор ТОВ «Дельтар» [PERSON] , який заперечував факт отруєння бджіл на його полі. Комісія їздила на поле ТОВ «Дельтар», де на рослинах гороху дісно були виявлені бджоли. Члени комісії відвідували інші пасіки, розташовані неподалік, але на них падежу виявлено не було. Пізніше було встановлено, що складений комісією акт за змістом не відповідає вимогам чинного законодавства. Свідок також ствердила, що альфа-циперметрин може зберігатися у ґрунті. Дана речовина має властивості відлякування бджіл, тому бджоли не повинні сідати на оброблену рослину. У будь-якому випадку, якби поле було оброблено засобом захисту рослин із діючою речовиною альфа-циперметрин 27 квітня 2018 року, то 30 травня того ж року не могло настати такого падежу бджіл, що стався на пасіці позивачів. Аналогічні покази надала суду свідок [PERSON] , яка пояснила, що на той час працювала на посаді завідувача сектору організації виробництва переробки сільськогосподарської продукції відділу АПР Ізяславської РДА. 01 червня 2018 року вона в складі комісії виїжджала на пасіку родини Позигунів, при обстеженні якої комісією виявлено незначну кількість мертвих бджіл у вуликах та поза ними. Комісією було відібрано зразки мертвих бджіл, пилку. Надалі, члени комісії виїхали на поле ТОВ «Дельтар», де відібрали зразки рослин гороху. Акт обстеження був написаний на місці [PERSON] від руки, а потім напечатаний за допомогою засобів оргтехніки. Усі зазначені в акті дані відповідають дійсності. Разом з тим, причину падежу бджіл комісія при обстеженні пасіки не встановила. Як встановлено з показів свідка [PERSON] , на початку червня 2018 року надійшло звернення [PERSON] з приводу падежу бджіл. Тому було створено відповідну комісію, до якої увійшов свідок як заступник начальника Ізяславської районної державної лікарні ветеринарної медицини. Комісією проведено обстеження пасіки родини [PERSON] , яка була розташована в с. Чіпці, а також відібрано матеріал на пасіці і на полі (мертві бджоли, пилок, вода, ґрунт). При обстеженні не виявлено жодного повністю загиблого вулика, кількість мертвих бджіл була незначною, а тому вона не могла спричинити загибелі бджолосімей. Також було виявлено одиниці померлих бджіл і на полі ТОВ «Дельтар». У подальшому зразки було опечатано та складено супровідний лист. Матеріали для проведення дослідження у відповідну установу доставив [PERSON] особисто. Дані до акту обстеження вносилися комісією зі слів [PERSON] , причину падежу бджіл комісією не встановлено. Директор ТОВ «Дельтар» [PERSON] визнавав, що обробляв посіви гороху засобами захисту рослин, але заперечував факт загибелі бджіл внаслідок отруєння на його полі. Також свідок ствердив, що концентрація альфа-циперметрину в мертвих бджолах є мізерною, а тому дана речовина не могла бути причиною їх загибелі. Також свідок підтвердив, що при відібранні зразків на полі ТОВ «Дельтар» представник товариства [PERSON] був відсутній. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду підтвердила, що станом на 30 травня 2018 року вона працювала на посаді лікаря Новосільської дільничної лікарні ветеринарнї медицини, пасіка родини [PERSON] розташована на ділянці, яку вона обслуговує. У квітні 2018 року свідок проводила весняну ревізію даної пасіки та встановила, що [PERSON] належало 100 бджолосімей, а [PERSON] належало 50 бджолосімей. 01 червня 2018 року свідок брала участь у комісії, яка проводила обстеження цієї пасіки у зв`язку з виявленням загибелі бджіл. При обстеженні великої кількості мертвих бджіл виявлено не було. На поле ТОВ «Дельтар» [PERSON] не їздила. Свідок підтвердила, що паспорт пасіки для [PERSON] був виданий після проведення весняної ревізії, оскільки на той час він ще не був виготовлений. Тому відповідні відомості до нього фактично були внесені заднім числом. Відповідно до положень статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, серед іншого, є завдання майнової (матеріальної) шкоди іншій особі, а згідно статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Частиною другою статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Відповідно до частин першої та четвертої статті 30 Закону України «Про бджільництво» юридичні та фізичні особи, які провадять діяльність, що впливає або може вплинути на стан бджіл, зобов`язані забезпечити їх охорону. Юридичні та фізичні особи, які застосовують засоби захисту рослин, зобов`язані дотримуватися діючих нормативно-правових актів, що передбачають охорону бджіл від отруєнь. Частиною другої статті 37 Закону України «Про бджільництво» визначено, що фізичні та юридичні особи, які застосовують засоби захисту рослин для обробки медоносних рослин, зобов`язані не пізніше ніж за три доби до початку обробки через засоби масової інформації попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. При цьому повідомляється дата обробки, назва препарату, ступінь і строк дії токсичності препарату. Як встановлено судом, ТОВ «Дельтар» не повідомило через засоби масової інформації пасічників про те, що на території Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області на полі, яке належить ТОВ «Дельтар» і засіяне горохом, 30 травня 2018 року буде проводитись обробіток засобами захисту рослин, що підтверджується повідомленням Ліщанської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області від 12 липня 2018 року № 265 (Том 1, а.с. 15). Надана відповідачем довідка Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області від 19 серпня 2021 року № 70/12.12-06 (Том 1, а.с. 167), відповідно до якої ТОВ «Дельтар» попередило 25 травня 2018 року Топорівську сільську раду про те, що буде здійснюватись обробка полів гороху в районі сіл Топори і Топірчики інсектицидом «Вирій» 30 травня 2018 року з 6.00 до 10.00 ранку, не спростовує цю обставину, оскільки с. Чіпці, у якому розміщена пасіка позивачів, знаходиться у межах колишньої Ліщанської сільської ради. Крім того, відповідно до повідомлення Ізяславської міської ради Ізяславського району Хмельницької області від 27 вересня 2021 року № 32/12.12-06 відомості про вхідну кореспонденцію Топорівської сільської ради Ізяславського району Хмельницької області, а саме: письмове повідомлення ТОВ «Дльтар» про місце, термін і час проведення обробітку посівів сільськогосподарських культур хімічними препаратами за період з 25 травня 2018 року по 06 червня 2018 року не зареєстровані в журналі вхідної кореспонденції. Відомості про вихідну кореспонденцію Топорівської сільської ради Ізяславського арйону Хмельницької області, а саме: повідомлення, що надсилались власникам пасік, які знаходяться на відстані 10 км від оброблених площ, про місце і час проведення обробітку посівів сільськогосподарських культур хімічними препаратами за період з 25 травня 2018 року по 06 червня 2018 року не зареєстровані в журналі вихідної кореспонденції (Том 1, а.с. 202). Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з статтями 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За змістом статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина друга статті 78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (стаття 80 ЦПК України). Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. У своєму позиві [PERSON] та [PERSON] зазначають, що відповідачем, який 30 травня 2018 року обробив власне поле інсектицидом марки «Вирій», не дотримано вимоги статті 37 Закону України «Про бджільництво» щодо обовязку не пізніше ніж за три доби до початку обробки засобами захисту рослин попередити про це пасічників, пасіки яких знаходяться на відстані до десяти кілометрів від оброблюваних площ. Вказані обставини призвели до загибелі значної кількості належних поивачам бджолосімей. Крім того, у відповідних зразках мертвих бджіл, пилку та рослин гороху, надісланих для проведення дослідження, виявлено залишки альфа-циперметрину. Тому наявні підстави для стягнення з відповідача на користь позивачів заподіяних збитків. Надаючи правову оцінку наданим позивачами доказам на підтвердження своїх вимог, суд виходить із наступного. У відповідності до розділу 7 Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл, затвердженої наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України від 30 січня 2001 року № 9, при отруєнні бджіл пестицидами керуються "Инструкцией по профилактике отравлений пчел пестицидами", затвердженою Всесоюзним виробничо-науковим об`єднанням по агрохімічному обслуговуванню сільського господарства "Союзсельхозхимия" і Головним управлінням ветеринарії Держагропрому СРСР 14 червня 1989 року, пункт 4 якої передбачає, що обстеження пасіки, яка постраждала від отруєння агрохімікатами, проводиться комісією, до складу якої входять ветеринарний лікар, районний зоотехнік з бджолярства, агроном сільськогосподарського підприємства, бджоляр, представник виконавчого комітету. При неможливості участі в обстеженні пасіки всіх вищеперерахованих спеціалістів комісія може бути правомочна при роботі в ній ветеринарного лікаря, бджоляра і представника виконавого комітету ради народних депутатів. Комісія складає акт, у якому відображає достовірність загибелі бджіл; обставини, при яких вона відбулася; розмір нанесених збитків; число і вид відібраних і направлених у лабораторію проб матеріалу; передбачувану причину загибелі. Також комісія здійснює відбір і направлення до лабораторії проб матеріалу (загиблих бджіл тощо). Разом з тим, із акту обстеження пасіки від 01 червня 2018 року вбачається, що у створеній з метою проведення обстеження пасіки родини Позигунів комісії не брав участі представник виконавчого комітету місцевої ради, а тому вказана комісія не була правомочна проводити відповідне обстеження та відбирати матеріал. Отже, акт обстеження пасіки від 01 червня 2018 року отриманий з порушенням вимог чинного законодавства. У будь-якому випадку даний доказ не містить зазначення причини загибелі бджіл та його дані заповнені зі слів позивача [PERSON] , що підтверджується показами свідків - осіб, які входили до складу комісії. При відібранні зразків рослин гороху, води та ґрунту з поля представник ТОВ «Дельтар» був відсутній. Вказана обставина визнана стороною позивачів у судовому засіданні. Наданий на підтвердження своїх вимог позивачами звіт про результати дослідження патологічного (біологічного) матеріалу № 005905 п.м./18 від 23 червня 2018 року підтверджує лише виявлення у досліджуваних зразках підмору бджолиного, пилку бджолиного та зеленій масі з поля залишків альфа-циперметрину у відповідній концентрації. Проте, зазначений звіт не містить жодних даних про причини падежу бджіл та не відповідає на питання, чи могли призвести виявлені залишки альфа-циперметрину до смерті бджіл на пасіці родини [PERSON] . Аналогічно повідомлення Національного наукового центру «Інститут бджільництва імені П. І. Прокоповича» від 07 вересня 2022 року № 169/1 лише підтверджує те, що отруєння бджіл вказаним препаратом мало місце. Однак зазначений доказ не свідчить про те, що зазначене отруєння призвело до загибелі бджіл на пасіці позивачів. Інші докази, надані [PERSON] та [PERSON] на підтвердження своїх позовних вимог, вказують на допущення відповідачем порушень при проведенні обробітку власних полів препаратом «Вирій», діючою речовиною якого є тіаклоприд. У запереченнях проти позову [PERSON] та [PERSON] відповідачем зазначено, що ТОВ «Дельтар» обробляло власне поле 30 травня 2018 року інсектицидом марки «Вирій», який є безпечним для комах запилювачів. Разом з тим, 27 квітня 2018 року відповідач обробляв власне поле пестицидом ФАС, у який входить діюча речовина альфа-циперметрин. За даними компанії BASF для альфа-циперметрину LD50 (тобто смертельна доза 50 %) для бджіл складає від 0,033 до 0,059 мкг/бджолу. У звіті про результати дослідження, долученому позивачами до свого позову, вказана концентрація альфа-циперметрину 0,0076 мг/кг, що при вазі однієї бджоли 0,1 г складає 0,00076 мкг/бджолу. Тобто виявлена у бджолах концентрація цієї речовини у 43,4 рази менше LD50 або концентрації, необхідної для загибелі половини бджіл популяції. Тому, як вказує відповідач, доза альфа-циперметрину, що виявлена у бджолах, не була причиною їх загибелі. У матеріалах справи наявний паспорт якості інсектициду марки «Вирій», КС, що містить діючу речовину тіаклоприд, 245 г/л, який використовувався відповідачем для хімічної обробки рослин гороху (Том 1, а.с. 57). Згідно з видатковою накладною № 50 від 24 квітня 2018 року, долученою до матеріалів перевірки за зверненнями [PERSON] щодо факту масового отруєння бджіл ЄО № 1900 від 01 червня 2018 року, підтверджується постачання для ТОВ «Дельтар» інсектициду марки «Вирій», КС об`ємом 20 л на суму 21 084 грн 00 коп від ПП «НКФ «Агрофармаком». Як убачається із облікового листа № ТР-0000011 тракториста-машиніста та акту № СпТ-000036 витрати пестицидів за 30 травня 2018 року того дня ТОВ «Дельтар» провело обприскування гороху пестицидом марки «Вирій», КС (Том 1, а.с. 56, 58). Відповідно до платіжного доручення № 319 від 13 серпня 2018 року ТОВ «Дельтар» сплачено ПП «НКФ «Агрофармаком» кошти в сумі 21 084 грн 00 коп згідно рахунку № 79 від 30 травня 2018 року (Том 1, а.с. 61). Також із облікового листа № ТР-0000007 тракториста-машиніста та акту № СпТ-000029 витрати пестицидів за 30 квітня 2018 року встановлено, що ТОВ «Дельтар» 27 квітня 2018 року проводило обприскування власних полів препаратом ФАС к.е. (5 л) (Том 1, а.с. 69, 70). Як встановлено з Розпорядження (припису) щодо усунення виявлених порушень законодавства у сфері захисту рослин від 10 серпня 2018 року № 60/22-6-021/000001, винесеного Головним управлінням Держспоживслужби в Хмельницьій області щодо ТОВ «Дельтар», у товаристві були виявлені наступні порушення: 1) порушення порядку застосування пестицидів і агрохімікатів згідно переліку пестицидів і агрохімікатів, дозволених до використання в Україні, а саме: застосування інсектициду «Вирій», не зареєстрованого на горох; 2) відсутні допуски на право роботи із пестицидами у осіб, діяльність яких пов`язана з транспортуванням, застосуванням пестицидів і агрохімікатів; 3) відсутні наряди на виконання робіт із пестицидами і агрохімікатами (Том 1, а.с. 59). Таким чином, із наявних у матеріалах справи доказів встановлено, що відповідач дійсно обробляв власне поле 30 травня 2018 року інсектицидом марки «Вирій». Вказану обставину позивачами не спростовано. У судовому засіданні представник відповідача [PERSON] не заперечував можливості виявлення у рослинах з поля, ґрунті та у бджолах залишків альфа-циперметрину з огляду на те, що 27 квітня 2018 року відповідач обробляв власне поле пестицидом ФАС. Водночас представник ТОВ «Дельтар» категорично заперечив можливість падежу бджіл на пасіці родини Подзигунів внаслідок обробітку його поля цим пестицидом за місяць до цієї події. Позивачами належними та допустими доказами не доведено те, що належні їм бджоли загинули саме внаслідок отруєння хімічним препаратом «Вирій», який використовувався відповідачем 30 травня 2018 року під час оброблення полів. Відповідно до приписів ч.ч. 1-3 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Згідно з повідомленням Державного науково-дослідного інституту з лабораторної діагностики та ветеринарно-санітарної експертизи від 22 листопада 2022 року № 746 дослідження матералу, наданого на обстеження, проводилося на наявність пестицидів, залишкової кількості синтетичних піретроїдів методом газової хроматографії. Дослідження на неонікотиноїди (Тіаклоприд) не проводились у зв`язку з тим, що Інститут на момент проведення досліджень не був акредитований на проведення вказаного дослідження (Том 2, а.с. 135-136). Отже, судом встановлено, що лабораторне дослідження загиблих бджіл та іншого матеріалу на предмет наявності в них препарату, яким обробляв поля відповідач 30 травня 2018 року, не проводилося. Крім того, безпосередня причина загибелі бджіл не встановлена, оскільки наявні в справі докази не містять таких даних. Матеріали справи не містять відповідного висновку спеціаліста чи експерта з приводу встановлення цієї обставини. Також наданими позивачами доказами не спростовано заперечень відповідача та наведених ним розрахунків із приводу того, що виявлена у мертвих бджолах із пасіки родини Подзигунів концентрація альфа-циперметрину не була смертельною. Отже, позивачами не подано безспірних доказів наявності причинного зв`язку між діями відповідача та збитками позивачів, а також не надано доказів на підтвердження того, що йому було відмовлено у проведенні експертизи на встановлення причини смерті бджіл. Крім того, з наданої відповідачем інформації про земельні ділянки з Державної публічної карти України і інформації з державного земельного кадастру про право власності та речові права встановлено, що неподалік пасіки позивачів є інші підприємства, які також проводять обробку полів (Том 1, а.с. 74-85). Таким чином, наданими позивачами доказами не доведено, що недотримання відповідачем вимог частини другої статті 37 Закону України «Про бджільництво» стало причиною загибелі бджіл, які перебували у володінні позивачів. Відтак, позов [PERSON] , [PERSON] до ТОВ «Дельтар» про відшкодування майнової шкоди до задоволення не підлягає. Відповідно до статей 1, 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що ключові аргументи, необхідні та достатні для ухвалення даного рішення, отримали достатню оцінку. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed