Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-21 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулась [PERSON] з позовом до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Комунальне підприємство «Житло-комунальний сервіс «Хмельницький», про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову, позивач зазначила, що вона є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, від 23.04.2020р. Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] того ж будинку. Як вказує позивач, в травні 2022 року позивачка помітила, що зі стелі на кухні в її квартирі капає вода. Позивачка відразу повідомила про це відповідачку [PERSON] , яка є власницею квартири [ADDRESS] . Як стало відомо позивачці, відповідачка здає квартиру в оренду, за її припущенням, орендарі квартири відповідачки засмітили каналізацію, що мало вищевказані наслідки. Згодом стеля на кухні позивачки висохла, тому остання не відреагувала належним чином на те, що сталося. Проте, 22.06.2022 року позивачка помітила, що знову почала замокати стеля в кухні її квартири біля каналізаційної труби, яка йде з квартири відповідачки. Позивачка зразу ж повідомила про це відповідачку і звернулась із відповідною заявою до Дільниці № 3 КП «ЖКС «Хмельницький». 28.06.2022 року представниками КП «ЖКС «Хмельницький», був проведений огляд квартири позивачки. На підставі огляду квартири комісією був складений акт, від 28.06.2022 року, відповідно до висновку якого було виявлено залив кухні (стелі) - 1,5 кв.м., видано Припис кв. [ADDRESS] . Згідно до Припису, відповідачу необхідно усунути течу (порушена гідроізоляція підлоги) в ванній кімнаті. Після складення вищезазначеного акту та отримання припису, відповідачка, з її слів, провела косметичний ремонт у приміщенні над кухнею позивачки. Однак, 17.08.2022 року позивачка знову виявила велике замокання на стелі кухні, але в іншому місці, ніж раніше, внаслідок чого на підлогу її кухні почала капати вода. Позивачка знову звернулась до відповідачки, але остання на це їй сказала, що у неї в квартирі джерела протікання і його слідів немає, а тому вона нічого усувати не буде і відмовилась відшкодувати завдані позивачці збитки. 18.08.2022 року представниками КП «ЖКС «Хмельницький», був проведений знову огляд квартири позивачки та комісією було складено акт, відповідно до якого знову було виявлено залив кухні площею - 1,5 кв.м. та видано припис кв.6. Згідно до цього Припису, відповідачу необхідно усунути течу (порушена гідроізоляція підлоги) в ванній кімнаті. Для визначення ринкової вартості збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , позивачка уклала 06.09.2022 року з Товариством з обмеженою відповідальністю «АМК Траст» Договір № 0609-8 на виконання послуг по незалежній оцінці збитків та оплатила за її проведення, кошти в сумі 3 500 грн.. Оцінювачем ТОВ «АМК Траст» за результатами огляду квартири [ADDRESS] було складено дефектний акт. На підставі чого, 30.09.2022 року був складений Звіт про визначення ринкової вартості збитків, заподіяних власнику внаслідок залиття квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. 8 Звіту, загальний прямий збиток, заподіяний власнику внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , на дату оцінки склав: 6252,0 грн.. У зв`язку з тим, що стеля в кухні квартири позивачки систематично замокає, мокріє підлога, на стінах з`являється цвіль, що негативно впливає на стан здоров`я позивачки та членів її родини, а відповідачка добровільно відмовляється усунути причину і наслідки протікання у своїй квартирі, позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] , в якості компенсації за майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири - в розмірі 6252 грн.; витрати по визначенню ринкової вартості збитків, внаслідок залиття квартири в сумі 3500 грн.; витрати на правничу допомогу адвоката та витрати, по сплаті судового збору, в розмірі 1040 грн. Позивачка надала до суду заяву, в якій позов підтримала та просила його задовольнити. Відповідач відзив до суду на позов не надала. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про таке. Судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини: [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу, від 23.04.2020р. (а.с.7-9). Згідно до технічного паспорту на квартиру, вказана квартира [ADDRESS] розташована на другому поверсі будинку (а.с.32-34). Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Вказане учасниками справи не заперечується. Будинок за адресою: [ADDRESS] , знаходиться на балансі КП ЖКС «Хмельницький». 22.06.2022 року позивачка звернулась до Дільниці № 3 КП «ЖКС «Хмельницький» із заявою про замокання стелі в кухні її квартири біля каналізаційної труби. 28.06.2022 року комісією КП «ЖКС «Хмельницький», був проведений огляд квартири позивачки та складений акт, від 28.06.2022 року, відповідно до висновку якого було виявлено залив кухні (стелі) - 1,5 кв.м. (а.с.35) Також, представниками КП «ЖКС «Хмельницький» було видано Припис квартирі [ADDRESS] , про необхідність усунення течі (а.с.38). Згідно до Припису, відповідачу необхідно усунути течу (порушена гідроізоляція підлоги) в ванній кімнаті (а.с.38). Доказів того, що після скадення вищезазнеченого акту та отримання припису, відповідачка усунула течу (усунула порушення гідроізоляції підлоги) в ванній кімнаті, до суду надано не було. 17.08.2022 року позивачкою знову було виявлено замокання на стелі кухні, про що нею було повідомлено відповідачку та КП «ЖКС «Хмельницький». Доказів іншого до суду не надано. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Держжитлокомунгоспу України № 76, від 17.05.2005р., в разі залиття квартири складається відповідний акт. Цей акт складається за заявою особи. Згідно наказу Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005р., факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого (холодного) водопостачання, представника власника будинку. В акті зазначаються дата і місце його складання: посада, прізвища та ініціали осіб-членів комісії, що складають акт: дата та місце (адреса) залиття постраждалої квартири: описується подія та її наслідки: чітко зазначається характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Отже, з наведеного вбачається, що вказаний Акт складається для фіксування факту залиття квартири та наслідків, які спричинили дане залиття, тобто є доказом у справі щодо відшкодування шкоди заподіяної таким залиттям. Як встановлено судом, КП «ЖКС «Хмельницький» надає послуги з утримання будинку [ADDRESS] . 18.08.2022 року комісією КП «ЖКС «Хмельницький», був проведений огляд квартири позивачки та складено акт, відповідно до якого було виявлено залив кухні площею - 1,5 кв.м. (а.с.36). Також, було зроблено фотофіксацію (а.с.51-53). Крім того, КП «ЖКС «Хмельницький» 22.08.2022 р. було видано припис квартирі [ADDRESS] . Згідно до цього Припису, відповідачу необхідно усунути течу (порушена гідроізоляція підлоги) в ванній кімнаті (а.с.37). Для визначення ринкової вартості збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , позивачка уклала 06.09.2022 року з Товариством з обмеженою відповідальністю «АМК Траст» Договір № 0609-8 на виконання послуг по незалежній оцінці спричнених збитків (а.с.58-61). Оцінювачем ТОВ «АМК Траст» за результатами огляду квартири [ADDRESS] , було складено дефектний акт (а.с.39). На підставі чого, 30.09.2022 року був складений Звіт про визначення ринкової вартості збитків, заподіяних власнику внаслідок залиття квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с.11-22). Відповідно до п.8 Звіту, загальний прямий збиток, заподіяний власнику внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , на дату оцінки склав: 6252,0 грн. (а.с.22). Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Крім того, при вирішенні спору про відшкодування шкоди, обов`язковому з`ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Протиправною у цивільному праві вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи. Під шкодою розуміється майнова шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стає об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Як передбачено ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілій, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини в завданні шкоди. У пункті 11 постанови, від 18 грудня 2009 року, № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, N 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ст. ст. 76-80 ЦПК України, вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з`ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов`язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Згідно ч. 3 ст.12, ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні доказине мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Частиною першою статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, зокрема, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Суд вбачає, що факт залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачем у ході розгляду справи. Щодо стягнення судових витрат. Відповідно до ст.15 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Позивач скористалася правничою допомогою адвоката, з яким уклала договір про надання правової допомоги № 221/22, від 14.10.2022р. Зазначене підтверджується Договором про надання адвокатських послуг № 221/22, від 14.10.2022 року (а.с.65). Згідно до вказаного договору, підлягає оплаті послуги адвоката за надання правової допомоги у вигляді консультацій, підготовки документів, складання позову та представництва інтересів в суді по даній справі (а.с. 65). Вказане підтверджується і Ордером адвоката ВН № 1195813, від 14.10.2022 року (а.с.66). За послуги адвоката позивачка сплатила кошти у сумі 4000 грн. Вказане підтверджується копією Квитанції до прибуткового касового ордеру № 221/22/к, про сплату за послуги адвоката, від 14.10.2022 року (а.с.67). У позові заявлено про те, що позивач має намір оплатити адвокату ще по 1000 грн. за участь адвоката у кожному судовому засіданні, а всього ще 2000 грн. (а.с.5). Проте, розгляд справи було здійснено у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін у судове засідання, а тому зазначена заявлена сума витрат на правову допомогу у розмірі 2000 грн. не підлягає стягненню з відповідача. Отже, підлягають стягненню з відповідача витрати на правову допомогу у сумі 4000 грн.. Також, позивачем були понесені витрати на визначення вартості збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Так, позивачка уклала 06.09.2022 року з Товариством з обмеженою відповідальністю «АМК Траст» Договір № 0609-8 на виконання послуг по незалежній оцінці (а.с.58-61) та оплатила за її проведення, кошти в сумі 3500 грн., що підтверджується квитанцією Приватбанку, від 08.09.2022 року (а.с.62). Отже, підлягають стягненню з відповідача витрати на виконання послуг по незалежній оцінці причинених збптків, у сумі 3500 грн.. Крім того, позивачкою при зверненні до суду було сплачено судовий збір, в розмірі 1040 грн., який підлягає стягненню з відповідача. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення позову.

Outcome: approved