Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-22 00:00:00

Представник позивача звернувся до Першотравневого районного суду м. Чернівці із позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої майну фізичної особи, посилаючись на те, що [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] , яка розташована на першому поверсі одноповерхового мансардного житлового будинку. Зазначила, що 14 лютого 2022 року приміщення квартири, яка належить їй та її сину [PERSON] , було затоплено, внаслідок недбалого використання комунікацій мешканцями мансардної квартири, яка розміщена поверхом вище над квартирою позивачки. Внаслідок залиття було пошкоджено: Приміщення коридору пошкодження у вигляді сірувато-коричневих потьоків з частковим відшаруванням фарбового шару на поверхні оздоблення перегородки, що відділяє дане приміщення від приміщення кухні (проста штукатурка з фарбуванням водоемульсійною сумішшю); Приміщення кухні пошкодження у вигляді плям та потьоків жовто-коричневого кольору на поверхні оздоблення стіни, що відділяє дане приміщення від приміщення кімнати; та перегородки, що відділяє дане приміщення від приміщення коридору (покращена штукатурка з фарбуванням водоемульсійною сумішшю); на поверхні оздоблення стелі пластиковою вагонкою видимих пошкоджень не виявлено, але в плафоні світлодіодного світильника накопичилась вода, а світлодіодна стрічка освітлення над віконною проймою знеструмлена, що свідчить про потрапляння води на поверхню оздоблення стелі пластиковою вагонкою. Будинок, в якому розміщена квартира складається з трьох квартир, утримання будинку та прибудинкової території здійснюється співвласниками самостійно, ОСББ не створювали, будинок не обслуговує жодна з управлінських компаній, водопостачання та водовідведення до належної Позивачці та її сину квартири (кв. [ADDRESS] - 3/5 частини житлового будинку) та квартири мансардного поверху (1/5 частини житлового будинку), яка на сьогоднішній день належить Відповідачці по справі, було забезпечено власниками самостійно у 2006 на підставі робочого проекту водопровідного вводу №06/4291 за технічними умовами, наданими ДКП «Чернівціводоканал». Зазначила, що факт затоплення був встановлений безпосередньо Позивачкою 14 лютого 2022 року, з повідомленням сусідів, які орендують цю квартиру та самої власниці [PERSON] . У зв`язку із затопленням 14.02.2022 року було складено акт [PERSON] , в присутності сусіда [PERSON] та її матері [PERSON] , орендарі мансардної квартири та Відповідачка підписувати вказаний акт відмовилися. В подальшому даний факт залиття квартири Позивачів підтверджено при огляді експертом в присутності Відповідачки та мешканця квартири [PERSON] , з оглядом належної їй квартири та приміщень, звідки ймовірно був здійснений виток води та детально описано про це у висновку будівельно-технічної експертизи. Так за зверненням [PERSON] до СП «Західно-Українського Експертно-Консультативного Центру» щодо проведення експертизи, 4 березня 2022 р. судовий експерт Ощипко Ольга Олегівна здійснила огляд пошкоджень належної Позивачці та її сину квартири в присутності Відповідачки, а також в присутності [PERSON] , що відображено безпосередньо у висновку будівельно-технічної експертизи № 40. У приміщенні квартири мансардного поверху (1/5 частина житлового будинку), що знаходиться у власності [PERSON] , експертом виявлено розташування душового піддону та пральної машинки з прокладеними мережами водопостачання та каналізації з труб пластикових та поліпропіленових, над приміщеннями першого поверху в місцях, де виявлено сліди залиття. Також зазначала, що в подальшому, ані [PERSON] , як власниця квартири, ані сім`я [PERSON] , що мешкала у належній їй квартирі, добровільно відшкодувати завдані збитки чи провести ремонтні роботи не погодилися. На телефонні дзвінки Відповідачка перестала відповідати, в подальшому свою відмову добровільно відшкодувати завдані збитки мотивувала тим, що вона придбала квартиру в занедбаному стані, тому відмовляється відшкодовувати завдані збитки, оскільки вважає, що вони виникли не з її вини. Таким чином, за фактом затоплення квартири, відповідачка не здійснила добровільного відшкодування завданих збитків, у зв`язку з чим позивачка змушена звертатись до суду за захистом своїх прав та інтересів. З урахуванням викладеного з посиланням на норми матеріального та процесуального права просила стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду, спричинену залиттям квартири - [ADDRESS] в розмірі 19397,04 грн. та стягнути судові витрати в розмірі 9388,88 грн.. Відповідачкою відзиву на позов подано не було. Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися. Від представника надійшло клопотанням про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідачка в судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася судом про дату, час та місце розгляду справи. Про причини неявки суд не повідомила. Внаслідок чого суд вважає, що можливо розглянути справу за її відсутності, оскільки у справі наявні достатні матеріали про права та взаємовідносини сторін. Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Враховуючи те, що в судове засідання не з`явились всі особи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає положенням ч.2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Так, відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено, що [PERSON] та її сину [PERSON] на праві спільної часткової власності належать 3/5 частини будинку [ADDRESS] , що становлять квартиру [ADDRESS] (а.с.8-10). Відповідачці належить мансардна квартира (яка складає 1/5 частину житлового будинку), яка розташована над квартирою позивачки. Згідно позову вказане приміщення квартири мансардного поверху, що становить 1/5 частки житлового будинку по [ADDRESS] було відчужено за договором дарування попередньою власницею [PERSON] її сину [PERSON] , який в подальшому подарував цю квартиру своєму синові [PERSON] , а той за договором купівлі-продажу від 31 серпня 2021р. продав цю квартиру теперішній власниці [PERSON] . Копія договору купівлі продажу у [PERSON] відсутня, а вказана інформація відома із слів її племінника - [PERSON] . Також [PERSON] у позовній заяві стверджує, що на момент затоплення в лютому 2022 року та впродовж весни-літа в квартирі, що належить відповідачці мешкав громадянин [PERSON] із сім`єю. Згідно Акту від 14.02.2022 року складеного в присутності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] встановлено в квартирі [ADDRESS] на пошкодження стелі коридору та потьоки по перегородці, що відділяє коридор від кухні; Пошкодження стелі кухні, поверхні стіни у верхній частині по перегородці до коридору, а також частини стіни по перегородці до кімнати-спальні. При цьому у мансардній квартирі виявлено, що над приміщеннями які залитті у квартирі [ADDRESS] розташоване місце ванної (душова кабіна, пральна машина та труби із пластику по підлозі). Згідно Висновку №40 будівельно-технічної експертизи від 25.03.2022 року судом встановлено, що розмір матеріальної (майнової) шкоди завданої в наслідок залиття в приміщеннях 3/5 частки житлового будинку по [ADDRESS] , що відбулось в лютому 2022 року, визначений станом на час проведення експертизи, з урахуванням опосередкованих цін на будівельні матеріали, становить 19\~397,04 грн. з ПДВ (а.с.18-30). Згідно\~статті 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. У відповідності до ст. 322 ЦК України Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Стаття 151 Житлового кодексу Української РСР визначає, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Статтею 179 Житлового кодексу Української РСР \~користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених\~Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Згідно\~ст. 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до\~статті 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд, відповідно до ст. 89 ЦПК України оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів,\~ а також оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності приходить до висновку що заявлені вимоги підлягають задоволенню, а право позивача на\~ відшкодування матеріальної шкоди підлягає захисту. Щодо судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, що включають в себе витрати на професійну правничу допомогу (ч. 1, п. 1 ч. 3\~ст. 133 ЦПК України). Відповідно до ч. 1, ч. 2 \~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Інші судові\~витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки судом задоволено позовні вимоги повністю то з відповідача підлягають стягненню судовий збір в розмірі 858 грн. 88 коп. та 2 530 грн. витрат понесених із проведенням експертизи. У відповідності до вимог ч. 2-6 ст. 137 ЦПК України, \~за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.\~Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Разом з тим хоча у позові було зазначено про орієнтовний розмір витрат на правничу допомогу, доказів їх фактичного понесення суду надано не було та як наслідок суд вважає що вони стягненню не підлягають.

Outcome: approved