Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-20 00:00:00

22.11.2022 року представник Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» Тимошенко О.В. звернувся до суду із вказаним позовом, в якому просив: стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» з [PERSON] вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії в розмірі 31239,82 грн.; стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» з [PERSON] , 667,59 грн. штрафних санкцій та 5731,71 грн. інфляційних нарахувань.; стягнути сплачений судовий збір в розмірі 2481,00 грн. Свої вимоги обґрунтував тим, що 02 жовтня 2020 року, представниками Позивача за адресою: село Литвинівка, вул. Т.Шевченка, 178 було виявлено факт порушення ПРРЕЕ, а саме: « Самовільне приєднання електроустановок, струмоприймачів та електропроводки до мережі оператора системи розподілу поза приладом обліку, приєднання виконане прихованим методом в стіні будинку, для виявлення якого, було демонтовано частину декоративного оздоблення стіни ( штукатурка ). У зв`язку з виявленим фактом без облікового споживання електричної енергії, в присутності відповідача, складено акт про порушення правил №К042940, з яким остання погодилась, підписала його без заперечень. 29.10.2020 року Відповідачка з`явилась на засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, надала документи, що посвідчують право власності на житловий будинок [ADDRESS] . На засідання комісії з розгляду актів проведено розрахунок згідно пункту 8.4.13. ПРРЕЕ формула №8 за період 365 дні з 02.10.2019 року по 02.10.2020 року. Таким чином, вартість електричної енергії, яка нарахована відповідно до акту про порушення Правил - це вартість обсягу електричної енергії спожитої споживачем, але не врахований розрахунковим засобом обліку або врахований не правильно і є безпосередньо вартістю товару - електроенергії, яка відповідно до положень Податкового кодексуУкраїни обліковується податком на додану вартість, як здійснення операції з продажу товару. Оскільки, відповідач в добровільному порядку сплачувати спричинені ПрАТ «ДТЕК Київській регіональні електромережі» збитки завдані внаслідок порушення не бажає, позивач змушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 02.12.2022 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання. Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Заяв про поважність неявки в судове засідання, відзиву, заперечень на позовну заяву не надала. На підставі ч.1 ст.280 ЦПК України, за згодою позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Статтею 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі. Відповідно до ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як вбачається з матеріалів справи, 11.08.2000 року між ДАЕК Київобленерго» в особі директора Вишгородського РЕМ Пінчука А.Л., що діє за довіреністю від 04.02.1997 року № 32/131 та [PERSON] було укладено договір № 100400397 про користування електричною енергією за адресою [ADDRESS] . Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії») Статтею 4 Закону України«Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Пунктом 1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312 (надалі ПРРЕЕ) визначено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Згідно Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 09.02.2010 року, виданого державним нотаріусом Вишгородської районної державної нотаріальної контори Єременко Т.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 1-256, [PERSON] , [INFO] є спадкоємцем зазначеного в заповіті майна [PERSON] . З Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 25387376 від 23.02.2010 р. вбачається, що власником будинку [ADDRESS] є [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину №1-256 від 09.02.2010 р. В [ADDRESS] було виявлено факт порушення Розділу 8.2 п. 8.2.4, 8.2.5 ПРРЕЕ, пп. 1 п. 5.5.5: самовільне приєднання електроустановок до мережі оператора системи розподілу поза приладом обліку, приєднання виконане прихованим методом в стіні будинку, для виявлення якого, було розбито частину штукатурки. Порушення продемонстровано споживачу та у відповідності до ПРРЕЕ складено Акт про порушення № К 042940 від 02.10.2020 року, який був підписаний двома представниками енергопостачальника та споживачем [PERSON] . Крім того, в даному акті зазначено, що він складений в присутності [PERSON] . Відповідачу було роз`яснено, що комісія оператора системи розподілу з розгляду акту про порушення буде проводити засідання 29.10.2020 року о 10 год. 00 хв. за адресою: м. Вишгород, вул. Кургузова, 2, каб.14. 29.10.2020 року було проведено засідання комісії по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ та складено Протокол № 245, згідно якого прийнято рішення, що акт підлягає нарахуванню згідно п. 8.4.13 ПРРЕЕ та проведено розрахунок суми заподіяних збитків за період 365 дні з 02 жовтня 2019 року по 02 жовтня 2020 року. Згідно розрахунку розміру відшкодування збитків, заподіяних електропостачальнику згідно п. 8.4 ПРЕЕ: по акту № К042940 від 02.10.2020 р., вартість збитків складає 31246, 42 гривень. Перевіривши розрахунок обсягу спожитої та неврахованої електроенергії по Акту ПРРЕЕ № К 042940 від 02.10.2020 року, за період з 02 жовтня 2019 року по 02 жовтня 2020 року, встановлено, що він проведений з дотриманням норм чинного законодавства та у відповідності до ПРРЕЕ. На адресу споживача [PERSON] надіслано повідомлення про оплату за Січень 2022 року від 17.01.2022 по Акту порушення ПРРЕЕ № К 042940 від 02.10.2020 року, в якому встановлений строк сплатити суми у розмірі 31239, 82 гривень до 27 січня 2022 року. Збитки, завдані позивачу, відповідачем не відшкодовані, доказів протилежного суду не надано. Як вбачається із п.п. 2.1 - 2.3 статуту ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» цей статут є новою редакцією статуту ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО», який був зареєстрований приватним нотаріусом Теплюк Г.М. 01.08.2019 року, номер запису 13391050038001497, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є правонаступником майна, прав та обов`язків ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО». В свою чергу, ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (ідентифікаційний код 23243188) було перейменовано, у зв`язку з набранням чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів» від 16.11.2017 №2210- VIII, з ПАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО» на ПрАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО». Товариство було правонаступником майна, прав та обов`язків ПАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО». ПАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО» (ідентифікаційний код 23243188) було новим найменуванням, у результаті проведення державної реєстрації змін до статуту, які пов`язані з набранням чинності Закону України «Про акціонерні товариства» № 514-VI від 17 вересня 2008 року та зміною найменування з ЗАТ «А.Е.С. КИЇВОБЛЕНЕРГО» (ідентифікаційний код 23243188) на ПАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО». Товариство було правонаступником майна, прав та обов`язків ЗАТ «А.Е.С. КИЇВОБЛЕНЕРГО», ЗАТ «А.Е.С. КИЇВОБЛЕНЕРГО» було створено шляхом реорганізації ВАТ «А.Е.С. КИЇВОБЛЕНЕРГО». В свою чергу, ВАТ «А.Е.С. КИЇВОБЛЕНЕРГО» створене шляхом перейменування ВАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО». ВАТ «КИЇВОБЛЕНЕРГО» створене шляхом перейменування державної акціонерної енергопостачальної компанії «КИЇВОБЛЕНЕРГО». Державна акціонерна енергопостачальна компанія «КИЇВОБЛЕНЕРГО» створена шляхом перетворення ДП «КИЇВОБЛЕНЕРГО», відповідно до Указу Президента України від 04,04.1995 року №282/95 «Про структурну перебудову в електроенергетичному комплексі України» та наказу Міністерства енергетики та електрифікації України №141 від 02.08.1995 р. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії ( далі ПРРЕЕ ), затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг ( далі НКРЕКП ) 14.03.2018 року № 312. Згідно пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу I ПРРЕЕ самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення; Самовільне підключення без порушення схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи); Самовільне підключення з порушенням схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи. Пунктом 8.2.5. ПРЕЕ визначено, що: « У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень ГІРРЕЕ, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної-енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на> об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення. Акт про порушення складається представниками" оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників опера гора сис теми на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтсресована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення». Пунктом 8.2.6. ПРРЕЕ визначено, що « На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг нсобл і кованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню ЗО календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків». Пунктом 8.2.7. ПРРЕЕ визначено, що « Кошти за иеобліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за иеобліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Статтею 77 Закону України«Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, а також шкода, завдана майну юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно до ч.1, ч. 2 ст.509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Частиною 3 статті 12 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст.76 ЦПК). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.1, 6 ст.1 ЦПК). Враховуючи викладене, суд вважає, що заявлені позовні вимоги про стягнення з [PERSON] 31239,82 грн. нарахованих за не обліковану електричну енергію, 667,59 грн. штрафних санкцій та 5731,71 грн. інфляційних нарахувань, є обґрунтовані та такі, що підлягають задоволенню. На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню витрати понесені ним під час розгляду справи, а саме витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 грн. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: approved