Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, у якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог указав, що 04.12.2022 року позивачу стало відомо, що [INFO] помер [PERSON] , який за життя склав заповіт, яким заповів йому приватизовану земельну ділянку площею 3,68га, яка розташована на території Чкаловської селищної ради Чугуївського району Харківської області. Позивач звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, але йому було відмовлено в зв`язку з пропуском строку на звернення з заявою про прийняття спадщини. Позивач не проживав з померлим, а нотаріус не вчиняв дій щодо розшуку і повідомлення його як спадкоємця за заповітом. З 24.02.2022 с. Коробочкине, де проживає позивач, постійно знаходилось під обстрілами та частково під окупацією, прийшлось вивозити сім`ю в безпечне місце. При поверненні додому стало відомо про смерть спадкодавця. На підставі викладеного позивач просив суд визнати причину пропуску строку на звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини поважною та задовольнити позов. Позивач подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу без його участі, вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник виконавчого комітету Чкаловської селищної ради Чугуївського району Харківської області подав до суду заяву, в якій просив проводити судовий розгляд без участі представника селищної ради за наявними в матеріалах справи документами. Відповідач [PERSON] подала до суду заяву, в якій визнала позовні вимоги, просила їх задовольнити та проводити судовий розгляд без її участі. Згідно з ч.\~ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати\~позов на\~будь-якій\~стадії провадження\~у справі,\~зазначивши про\~це в\~заяві по\~суті справи\~або в\~окремій письмовій\~заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, що відповідає положенням ч.3 ст. 200 ЦПК України, відповідно до яких за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. За наявними\~в матеріалах\~справи доказами\~суд не\~встановив обставин,\~які б\~свідчили про\~те,\~що визнання\~позову відповідачем суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Суд, розглянувши позовну заяву, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази, установив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00038308181 від 31.01.2023 [INFO] помер [PERSON] , [INFO] (а.с.25,26). Згідно з копією заповіту померлий [PERSON] заповів належну йому на праві приватної власності цілу земельну ділянку площею 3,8832 га, яка розташована на території Коробочкинської сільської ради Чугуївського району Харківської області, позивачу (а.с.6-8). Згідно з копією листа приватного нотаріуса Чугуївського РНО Харківської області Юрченко О.М. від 06.12.2022 №\~49/20-26 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] через пропущення спадкоємцем строку для прийняття спадщини (а.с.9). Згідно з відповіддю Чугуївської нотаріальної контори Харківської області від 03.02.2023 за № 81/01-16 після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини або відмову від спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось (а.с.31). Відповідно до\~ст.\~ст.\~1216-1218 ЦК України спадкуванням є\~перехід прав\~та обов`язків\~(спадщини)\~від фізичної\~особи,\~яка померла\~(спадкодавця),\~до інших\~осіб (спадкоємців). Спадкування\~здійснюється за\~заповітом або\~за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно з\~ч.\~1\~ст.\~1223,\~ч.\~1\~ст.\~1269\~ЦК України право\~на спадкування\~мають особи,\~визначені у\~заповіті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~1270,\~ч.\~ч.\~1,\~2\~ст.\~1220\~ЦК України для\~прийняття спадщини\~встановлюється строк\~у шість\~місяців,\~який починається\~з часу\~відкриття спадщини. Спадщина\~відкривається внаслідок\~смерті особи\~або оголошення\~її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 №\~7 особа,\~яка не\~прийняла спадщину\~в установлений\~законом строк,\~може звернутися\~до суду\~з позовною\~заявою про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини\~відповідно до\~частини третьої\~статті 1272\~ЦК.\~Зазначене положення\~застосовується до\~спадкоємців,\~у яких\~право на\~спадкування виникло\~з набранням\~чинності зазначеним\~Кодексом. Суди\~відкривають провадження\~в такій\~справі у\~разі відсутності\~письмової згоди\~спадкоємців,\~які прийняли\~спадщину (частина\~друга статті\~1272\~ЦК),\~а також\~за відсутності\~інших спадкоємців,\~які могли\~б дати\~письмову згоду\~на подання\~заяви до\~нотаріальної контори\~про прийняття\~спадщини.\~Відповідачами у\~такій справі\~є спадкоємці,\~які прийняли\~спадщину.\~При відсутності\~інших спадкоємців\~за заповітом\~і за\~законом,\~усунення їх\~від права\~на спадкування,\~неприйняття ними\~спадщини,\~а також\~відмови від\~її прийняття\~відповідачами є\~територіальні громади\~в особі\~відповідних органів\~місцевого самоврядування\~за місцем\~відкриття спадщини. При\~розгляді цих\~справ слід\~перевіряти наявність\~або відсутність\~спадкової справи\~стосовно спадкодавця\~у державній\~нотаріальній конторі\~за місцем\~відкриття спадщини,\~наявність у\~матеріалах справи\~обґрунтованої постанови\~про відмову\~нотаріуса у\~вчиненні нотаріальної\~дії,\~зокрема відмови\~у видачі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину.\~За наявності\~у спадковій\~справі заяви\~спадкоємця про\~відмову від\~права на\~спадщину його\~вимоги про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини\~задоволенню не\~підлягають. Вирішуючи\~питання про\~визначення особі\~додаткового строку,\~суд досліджує\~поважність причини\~пропуску строку\~для прийняття\~спадщини.\~При цьому\~необхідно виходити\~з того,\~що поважними\~є причини,\~пов`язані з\~об`єктивними,\~непереборними,\~істотними труднощами\~для спадкоємця\~на вчинення\~цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Вказане вище узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеної, зокрема, у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.03.2020 в справі №\~642/2539/18-ц, провадження № 61-5609св19. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої\~статті 106 Конституції України,\~Закону України «Про правовий режим воєнного стану»\~введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому, строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався, востаннє -\~Указом Президента України №58/2023 від 06 лютого 2023 року, було продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб. Відповідно до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточені (блоковані), затверджених наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75 (та у наступних редакціях) територію Чкаловської СТГ Харківської області, у підпорядкуванні та на території якої знаходиться с. Коробюочкине, віднесено до переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Відповідно до ч. 1 ст. 5\~Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України», Україна вживає всіх необхідних заходів щодо гарантування прав і свобод людини і громадянина, передбачених\~Конституцією\~та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, усім громадянам України, які проживають на тимчасово окупованій території. Відповідно до ст.ст.3,\~8,\~9 Конституції України\~в Україні визнається і діє принцип верховенства права, утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, а чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Згідно з ч. ч. 1-4 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд також ураховує, що спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось, відповідач [PERSON] , яка на день смерті спадкодавця була зареєстрована з останнім (а.с.33), не заперечує проти задоволення позову. На підставі викладеного суд вважає, що позивач поважність причини пропуску строку на звернення до відповідної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved