Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-19 00:00:00

У жовтні 2022 року [PERSON] (далі позивач) звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Кожанської селищної ради Фастівського району Київської області. На виконання вимог ухвали суду від 14.10.2022 року було подано позовну заяву до Кожанської селищної територіальної громади Фастівського району Київської області (далі відповідач), в якій позивач просила визнати за нею право власності на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,4962 га, кадастровий номер 3224984000:03:002:0069, що знаходиться на території Кожанської селищної територіальної громади Фастівського району Київської області, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Позивач є єдиним спадкоємцем 1 черги, у встановлений строк подала заяву на прийняття спадщини. Крім того, [PERSON] у 2019 році дізналась, що у померлого батька у власності був земельний пай у с. Малополовецьке. Між тим, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, що змушує позивача звернутись до суду з даним позовом. Відзиву на позовну заяву не надходило. У судове засідання позивач не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, її представник подав заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності та вказав, що підтримує позовні вимоги. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч. 1 ст. 211 ЦК України). Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Ухвалою суду від 15 листопада 2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Крім того, судом направлено запити про витребування належним чином завірених матеріалів спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] 15.12.2022 року надійшли копії матеріалів спадкової справи після померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду\~від 03.03.2023\~року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ) (а.с. 11). 17.02.2018 року [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 40). Постановою від 28.10.2022 року державного нотаріуса Сквирської районної державної нотаріальної контори Савченко С.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно [PERSON] , оскільки не надано документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства осіб, що подали заяву про прийняття спадщини, а також правовстановлюючих документів можливим спадкоємцем (а.с. 29). Так, стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття\~спадщини є\~останнє місце\~проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна (ч. 1 та ч. 2 ст. 1221 ЦК України). Згідно із ч. 1-3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Як зазначалось вище, підставою для відмови у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом стала відсутність документів, що підтверджують місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства позивача, а також правовстановлюючих документів можливим спадкоємцем. У судовому засіданні встановлено, що у відповідності до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 14.04.2016 року, [PERSON] належить на праві власності земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,4962 га, кадастровий номер 3224984000:03:002:0069, що знаходиться на території Малополовецької сільської ради Фастівського району Київської області на підставі Витягу з ДЗК про земельну ділянку НВ 3205608942015 від 11.12.2015 року Держгеокадастру у Фастівському районі Київської області, розпорядження №61-од від 25.01.2016 року Фастівської районної державної адміністрації (а.с. 7). Копії вказаних правовстановлюючих документів сторона позивача не надала. Ст. 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається із свідоцтва про народження, батьком [PERSON] , [INFO] являється [PERSON] (а.с. 9). У матеріалах справи наявна копія сторінки з штампом, з якого вбачається зміну прізвища [PERSON] після укладення шлюбу з [PERSON] на « [PERSON] » (а.с. 9). У той же час, вказаний штамп про зміну прізвища, з якого неможливо встановити, на якому з документів проставлено таку відмітку, не є належним доказом на підтвердження зміни прізвища дочкою померлого [PERSON] [PERSON] на « [PERSON] ». Належними та допустимими доказами на підтвердження вказаних обставин є свідоцтво про укладення шлюбу або ж відомості про вчинення актового запису. Не надано протягом розгляду справи і документів, що підтверджують місце відкриття спадщини згідно положень ст. 1221 ЦК України . Приймаючи рішення по суті спору, суд має зазначити про застосування положень цивільного процесуального законодавства щодо змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства. Так приписами\~ч.ч\~1-4\~ст.\~12\~ЦПК\~України\~цивільне судочинство\~здійснюється\~на\~засадах змагальності\~сторін. Учасники\~справи мають\~рівні\~права щодо\~здійснення всіх\~процесуальних прав\~та обов`язків,\~передбачених законом. Кожна\~сторона повинна\~довести обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~\~як на\~\~підставу своїх\~\~вимог або\~\~заперечень,\~\~крім випадків,\~\~встановлених цим\~\~Кодексом. \~Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому\~за положеннями\~\~ч.\~\~5\~\~ст.\~\~12\~\~ЦПК України\~\~суд,\~\~зберігаючи об`єктивність\~\~і неупередженість: \~1)\~\~керує ходом\~\~судового процесу; \~2)\~\~сприяє врегулюванню\~\~спору шляхом\~\~досягнення угоди\~\~між сторонами; \~3)\~\~роз`яснює у\~\~випадку необхідності\~\~учасникам судового\~процесу\~їхні\~ процесуальні\~права\~ та\~обов`язки,\~\~наслідки вчинення\~\~або не\~вчинення процесуальних\~дій; \~4)\~\~сприяє учасникам\~\~судового процесу\~\~в реалізації\~\~ними прав,\~\~передбачених цим\~\~Кодексом; \~5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Згідно ч.\~1\~ст.\~76\~ЦПК України,\~доказами є\~будь-які\~дані,\~на підставі\~яких суд\~встановлює наявність\~або відсутність\~обставин (фактів),\~що обґрунтовують\~вимоги і\~заперечення учасників\~справи,\~та інших\~обставин,\~які мають\~значення для\~вирішення справи. Ці\~дані встановлюються\~такими засобами: 1)\~письмовими,\~речовими і\~електронними доказами; 2)\~висновками експертів; 3) показаннями свідків. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч. 2 ст. 83 ЦПК України). При цьому, за умовами ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.\~ У той же час, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, що підтверджують місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства позивача, правовстановлюючих документів на земельну ділянку. З позовною заявою клопотань про витребування доказів подано не було, як і не заявлено їх протягом перебування справи у провадженні суду. При цьому, позивач у судове засідання жодного разу не з`явилася, не подала клопотань про витребування доказів. За таких обставин, на даний час відсутні підстави для визнання за позивачем право власності на спадкове майно, а тому, у задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладено та

Outcome: dismissed