Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-20 00:00:00

І. Стислий виклад позиції заявника. Заявник [PERSON] звернувся до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в обґрунтування позовних вимог вказав, що ухвалою Березнівського районного суду від 27 травня 2019 року у справі №555/1381/18: Затверджено мирову угоду по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , про поділ нерухомого майна . -У власність [PERSON] виділено в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна - будинковолодіння - 1/2 частину завершеного будівництвом , але не зареєстрованого в установленому порядку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] у складі приміщень 1-1 - коридор площею 7,3 кв. м ; 1-2-а - частина передпокою площею 12.0 кв .м; 1-3 - жила площею 17,3 кв.м; 1-9 - передпокій, площею 8,3 кв. м, 1-10 - жила, площею 9,5 кв. м, а також надвірні будівлі і споруди : балкон (аі), сходи (а2), гараж (Б). -У власність [PERSON] виділено в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна - будинковолодіння - 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] у складі приміщень: 1-2-6 - частина передпокою, площею 4,3 кв.м; 1-4 ванна площею 7,2 кв м; 1-5 туалет площею 1,6 кв.м; 1-6 - кладова площею 1,8 кв.м; 1-7 кухня площею 12,8 кв.м; 1-8 котельня площею 6,3 кв..м; 1-11 - жила площею 16,3 кв.м; 1-12 - шкаф площею 16,2 кв. м., а також надвірні будівлі і споруди: сарай (В), навіс (Г). -[PERSON] та [PERSON] погодилися провести розподіл земельної ділянки площею 0,156 га з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування цього житлового будинку і господарських споруд з кадастровим номером 5620485301:02:002:0064 згідно з варіантом №2 висновку експерта №ЕЗ-17/18 за результатами проведення судової оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи від 26 червня 2018 року, виконаної судовим експертом Водько Юлією Володимирівною. -Виділено у власність [PERSON] частину земельної ділянки , яка має геометричні розміри по периметру (в метрах) 13,13-20,30-2,14-10,40-по будівлі гаражу - 4,45 - 3,61 - 1,00 - по будинку - 6,75 - 15,78 - 60,00 і площу 775 ,0 кв.м. -Виділено у власність [PERSON] частину земельної ділянки , яка має геометричні розміри по периметру ( в метрах): 12,87 - 60,00 - 10,22 - 6,75 - по будинку - 1,00 - 1,91 - 3,61 - 4,45 - по будівлі гаражу - 10,40 - 2,14 - 20,30 і площу 775, 0 кв.м. -Виділено у спільну часткову власність [PERSON] і [PERSON] ( частки по 1/2 кожному) земельну ділянку площею 10 кв.м, яка має геометричні розмірі по периметру ( в метрах): 1,91 - 1,00 - по будинку - 1.00. -Сторони погодилися самостійно звернутися до компетентних органів про присвоєння поштової адреси новоствореним будинковолодінням та в установленому порядку зареєструвати право власності на новостворені об`єкти нерухомого майна. Позивач самостійно без його відома здійснювала оформлення поділу належної йому раніше земельної ділянки в [ADDRESS] . Жодних документів з даного питання він не підписував. Далі позивач почала влаштовувати огорожу, занадто вийшовши в його сторону. Тому він вирішив звернутися до відділу у Березнівському районі Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області з питання оформлення виділеної йому судом земельної ділянки. Там з`ясувалося, що вона вже сформована за кадастровим номером 5620485300:02:002:0353 та має адресу : [ADDRESS] . З метою з`ясування законності влаштування позивачкою огорожі він звернувся до ТзОВ "Березнеземлемір" щодо виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі. Листом від 19.08.2021р. №11 ТзОВ "Землемір" його повідомило, що при проведенні польових робіт встановлено невідповідність меж земельної ділянки, а саме житловий будинок знаходиться не посередині земельної ділянки, а зміщений згідно план-схеми, що додається. Фактичні межі земельної ділянки не відповідають координатним. Із план-схеми земельної ділянки, намальованої у масштабі 1:500, йому стало відомо про те, що межа двох виділених йому та позивачу земельних ділянок, визначена за розподілом на підставі ухвали суду від 27.05.2019р. у справі №555/1381/18, таким чином, що частини виділених йому житлового будинку та надвірних будівель фактично розміщені на земельній ділянці позивача. Хоча згідно з варіантом №2 висновку експерта №ЕЗ-17/18 межа земельних ділянок має співпадати і проходити по межі розподілу житлового будинку та надвірних будівель. Згідно "Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна" від 06.09.2021р. №273396855 [PERSON] на підставі ухвали Березнівського районного суду від 27.05.2019р. у справі №555/1381/18 є власником земельної ділянки з кадастровим номером 5620485300:02:002:0351, площею 0,0775 га, яка розміщена в [ADDRESS] . Згідно Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №261160447 від 11.06.2021р. я є власником житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами в [ADDRESS] . Неправильно визначені розподілом конфігурації його та позивачки земельних ділянок та їх межі порушує йогоправо власності на житловий будинок і надвірні будівлі та перешкоджає належному здійсненню прав володіння та користування власника. ІІ. Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі. 29 вересня 2021 року заява була прийнята до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі. Заявник, його представник в судовому засіданні заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підтримали , просять задовольнити, заяву про поворот виконання судового рішення просять не розглядати. Позивач та її представник в судовому засіданні просили відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами та відмовити в задоволенні заяви про поворот виконання судового рішення. ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне. Ухвалою Березнівського районного суду від 27 травня 2019 року у справі №555/1381/18: -Затверджено мирову угоду по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , про поділ нерухомого майна . -У власність [PERSON] виділено в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна - будинковолодіння - 1/2 частину завершеного будівництвом , але не зареєстрованого в установленому порядку житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] у складі приміщень 1-1 - коридор площею 7,3 кв. м ; 1-2-а - частина передпокою площею 12.0 кв .м; 1-3 - жила площею 17,3 кв.м; 1-9 - передпокій, площею 8,3 кв. м, 1-10 - жила, площею 9,5 кв. м, а також надвірні будівлі і споруди : балкон (аі), сходи (а2), гараж (Б). -У власність [PERSON] виділено в натурі в окремий об`єкт нерухомого майна - будинковолодіння - 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] у складі приміщень: 1-2-6 - частина передпокою, площею 4,3 кв.м; 1-4 ванна площею 7,2 кв м; 1-5 туалет площею 1,6 кв.м; 1-6 - кладова площею 1,8 кв.м; 1-7 кухня площею 12,8 кв.м; 1-8 котельня площею 6,3 кв..м; 1-11 - жила площею 16,3 кв.м; 1-12 - шкаф площею 16,2 кв. м., а також надвірні будівлі і споруди: сарай (В), навіс (Г). -[PERSON] та [PERSON] погодилися провести розподіл земельної ділянки площею 0,156 га з цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування цього житлового будинку і господарських споруд з кадастровим номером 5620485301:02:002:0064 згідно з варіантом №2 висновку експерта №ЕЗ-17/18 за результатами проведення судової оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи від 26 червня 2018 року, виконаної судовим експертом Водько Юлією Володимирівною. -Виділено у власність [PERSON] частину земельної ділянки , яка має геометричні розміри по периметру (в метрах) 13,13-20,30-2,14-10,40-по будівлі гаражу - 4,45 - 3,61 - 1,00 - по будинку - 6,75 - 15,78 - 60,00 і площу 775 ,0 кв.м. -Виділено у власність [PERSON] частину земельної ділянки , яка має геометричні розміри по периметру ( в метрах): 12,87 - 60,00 - 10,22 - 6,75 - по будинку - 1,00 - 1,91 - 3,61 - 4,45 - по будівлі гаражу - 10,40 - 2,14 - 20,30 і площу 775, 0 кв.м. -Виділено у спільну часткову власність [PERSON] і [PERSON] ( частки по 1/2 кожному) земельну ділянку площею 10 кв.м, яка має геометричні розмірі по периметру ( в метрах): 1,91 - 1,00 - по будинку - 1.00. -Сторони погодилися самостійно звернутися до компетентних органів про присвоєння поштової адреси новоствореним будинковолодінням та в установленому порядку зареєструвати право власності на новостворені об`єкти нерухомого майна. Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно з ч. 1ст. 423 ЦПК Українирішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами. Відповідно до пункту 1 частини 2 ст. 423 ЦПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи. Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України №1 від 27.02.1981 року "Про практику перегляду судами у зв`язку з нововиявленими обставинами рішень, ухвал і постанов у цивільних справах, що набрали законної сили", як нововиявлені можуть розглядатися обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, які існували на час постановлення рішення, ухвали, постанови, але про них не знали і не могли знати заявник і суд (наприклад, виявлення факту, що сторона була недієздатною, угода чи актовий запис недійсні, що є або скасований заповіт на майно, наявність даних про недійсність розірваного судом шлюбу, вказівки Конституційного Суду України про преюдиціальність його рішення при розгляді судами загальної юрисдикції позовів, пов`язаних із правовідносинами, що виникли внаслідок дії неконституційного акта тощо). Не можуть бути визнані нововиявленими нові, тобто такі, що виникли чи змінилися після постановлення рішення обставини, а також обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені при виконанні судом вимог ЦПК. Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктом 1 ч. 2 ст. 423 ЦПК України є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили. Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі. Згідно з ч. 4, 5 ст. 423 ЦПК України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову. Отже, перегляд судових рішень, що набрали законної сили, у зв`язку з нововиявленими обставинами є самостійною стадією цивільного процесу, в якому судом перевіряється наявність чи відсутність правових підстав для цього - юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, хоча їх подання до суду могло потягти ухвалення іншого за змістом судового рішення. У справі «Желтяков проти України» Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла переглядати остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії»). Відповідно до роз`яснень, що викладені у п. 3, 4 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» судам роз`яснено, що нововиявлені обставини це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов`язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухвалені судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред`явлення нової вимоги. Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. Необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Пунктом 7 вищевказаної постанови передбачено, що обставини, які є підставою для перегляду судового рішення це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неналежне повідомлення заявника про час і місце розгляду справи, неповне встановлення фактичних обставин справи, порушення порядку дослідження доказів) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку. Неподання стороною або особою, яка бере участь у справі, доказу, про який їй було відомо та який підтверджує відповідні обставини, а також відмова суду у прийнятті доказів не є підставами для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Суд дійшов висновку, що зазначені обставини за своєю природою не можуть бути віднесені до нововиявлених, а з урахуванням вимог ст. 423 ЦПК України, в тому числі не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами - переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи та докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. За результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду. Судове рішення, ухвалене за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, може бути переглянуте на загальних підставах. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи наведені заявником підстави для задоволення заяви та вимоги законодавства, що обґрунтовують можливість її задоволення, суд вважає, що наведені у заяві підстави, не можуть вважатися нововиявленими обставинами у розумінні ст. 423 ЦПК України. При цьому інших доводів, які б могли вплинути на перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, заявник суду не надав, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви [PERSON] про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed