Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-28 00:00:00

У лютому 2022 року Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківське обласне управління АТ «Державний ощадний банк України» звернулось до Великобурлуцького районного суду Харківської області з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості, в якій просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та Заявою про приєднання №502890921/241019 у загальному розмірі 15\~715 (п`ятнадцять тисяч сімсот п`ятнадцять) гривень 01 (одна) копійка, а також судові витрати у розмірі 2 481,00 гривень. Короткий зміст позовних вимог В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що 24 жовтня 2019 року між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено договір у вигляді підписання заяви про приєднання №502890921/241019 до Договору комплексного банківського обслуговування (далі -ДКБО) фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), а також кредитної заяви 59524714. Шляхом підписання Заяви про приєднання до ДКБО фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), Відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку (пункт 3.1 Заяви про приєднання). Згідно матеріалів справи позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши відповідачу, кредит у встановленому договором розмірі. Проте, відповідач порушив умови договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені договором строки та порядку, у зв`язку з чим, у відповідача виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів. Відтак, станом на 30.11.2021 за відповідачем утворилась заборгованість у розмірі 15\~715,01 гривень, яка складається із: загальної суми основної заборгованості (основного боргу) в розмірі 13\~593,84 гривень; суми заборгованості за процентами за користування кредитом в розмірі 2034,26 гривень; 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України) на суму простроченого кредиту в розмірі 44,89 гривень, 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів 14,33 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 0,67 гривень та втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом 27,02 гривень. Посилаючись на неналежне виконання [PERSON] кредитних зобов`язань, позивач просив стягнути з відповідача на його користь заборгованість в розмірі 15\~715,01 гривень, а також судовий збір в розмірі 2481,00 грн. У зв`язку з викладеним АТ «Ощадбанк» звернулося до суду з даною позовною заявою та просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Аргументи учасників справи. Відповідач відзиву на позов не надав, з будь-якими клопотаннями та заявами до суду не зверталася. Процесуальні дії у справі 10 лютого 2022 року до Великобурлуцького районного суду Харківської області надійшов позов АТ «Ощадбанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. 18 лютого 2022 року судом отримано інформацію про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідача. На підставі ухвали Великобурлуцького районного суду Харківської області від 21 лютого 2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено провадження розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб в Україні введено воєнний стан. Строк воєнного стану продовжувався декілька разів, а в останнє до 20 травня 2023 року. У відповідності до розпорядження Голови Верховного Суду №2/0/9-22 від 08.03.2022 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» на підставі статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» змінено територіальну підсудність судових справ Великобурлуцького районного суду Харківської області, визначивши її за Машівським районним судом Полтавської області. Відповідно до акту передачі справ від 18.10.2022 до Машівського районного суду Полтавської області з Великобурлуцького районного суду Харківської області надійшла цивільна справа №616/87/22. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2022, зазначену справу передано в провадження судді Шинкарчука Я.А. Ухвалою Машівського районного суду Полтавської області від 19 жовтня 2022 року справу прийнято до свого провадження суддею та призначено судовий розгляд. Учасники справи в судове засідання повторно не з`явилися. Від представника позивача Рябової Світлани Петрівни, яка діє на підставі довіреності, посвідченої приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гапон І.М. 09 липня 2020 року та зареєстрованої в реєстрі за №1373, в матеріалах справи міститься заява з проханням проводити розгляд справи у відсутність представника банку, а у разі неявки в судове засідання відповідача, представник позивача не заперечує проти ухвалення судового рішення в заочному порядку. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином, в тому числі шляхом розміщення оголошення на веб-сайті суду. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило, причини неявки суду не повідомив. Таким чином, суд вважає, що відповідач не з`явилась в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомила, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином. Відповідно до частини четвертої статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно частини другої статті 43 ЦПК України відповідач зобов`язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов`язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред`явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права. Враховуючи те, що клопотань від учасників справи матеріали справи не містили, а також з огляду на строки розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, які не можуть перевищувати 60 днів з дня відкриття провадження по справі, та те, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд дослідив докази, які були своєчасно долучені сторонами, вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та, зі згоди представника позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України. При цьому суд наголошує, що відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини справи, встановлені судом Як вбачається зі матеріалів справи, 24 жовтня 2019 року між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] було укладено договір у вигляді підписання заяви про приєднання №502890921/241019 до Договору комплексного банківського обслуговування (далі -ДКБО) фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), а також кредитної заяви 59524714. Шляхом підписання Заяви про приєднання до ДКБО фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), Відповідач беззастережно приєднався до ДКБО в редакції, яка на день підписання Заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та уклав з Банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку (пункт 3.1 Заяви про приєднання). За умовами такої угоди позивач відкрив відповідачу поточний рахунок [NUMBER] на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», Тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті Банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку, а також встановив відповідачу відновлювану кредитну лінію у розмірі 14\~000,00 гривень на строк дії платіжної картки. Відповідно до п. 1.7 розділу XXII ДКБО датою укладення кредитного договору є дата підписання заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту) уповноваженим представником (працівником) банку; датою надання кредиту (частин кредиту) є дата використання клієнтом кредиту (кредитних коштів). Кредитний договір діє до повного виконання клієнтом всіх грошових зобов`язань за кредитним договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання банком клієнту кредиту/встановлення ліміту кредитування. Згідно з п. 1.18.5 розділу XXII ДКБО, сплата нарахованих процентів за користування кредитом (в т.ч. процентів за користування кредитом протягом грейс періоду)/обов`язкового щомісячного платежу/ процентів за несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені заявою на встановлення відновлюваної кредитної лінії (кредиту) здійснюється не пізніше наступного робочого дня до Білінгової дати кожного місяця шляхом договірного списання коштів з карткового рахунку клієнта. У разі несплати вищезазначених платежів у визначений розрахунковий період, сума заборгованості, яка підлягала погашенню, наступного робочого дня переноситься на відповідні рахунки для обліку простроченої заборгованості, а платіжна картка при цьому блокується. Відповідно до п. 1.23, п. 1.25 розділу XXII ДКБО будь-яке невиконання клієнтом умов договору та додатків, що є його невід`ємною частиною породжує у банка право достроково відкликати кредит, а у клієнта створює обов`язок достроково погасити заборгованість за кредитом в повному обсязі та сплатити всі інші платежі, передбачені договором та його невід`ємними частинами. Якщо банк на підставі договору вимагає здійснення внесків (платежів), строк сплати яких не настав, або повернення кредиту, такі внески (платежі) або повернення кредиту мають бути здійснені клієнтом протягом 30 (тридцяти) календарних днів, з дня одержання повідомлення про таку вимогу від банку. Якщо протягом цього періоду клієнт усуне порушення умов договору, вимога банку втрачає чинність. У порушення норм закону та умов договору відповідач зобов`язання за вказаним договором щодо повернення кредитних коштів та сплати процентів за користування цими коштами належним чином не виконував, тому позивач вимушений звернутися до суду для захисту свого порушеного права. Загальний розмір кредитної заборгованості станом на 30.11.2021 становить 15\~715,01 гривень та складається із: загальної суми основної заборгованості (основного боргу) в розмірі 13\~593,84 гривень; суми заборгованості за процентами за користування кредитом в розмірі 2034,26 гривень; 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України) на суму простроченого кредиту в розмірі 44,89 гривень, 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів 14,33 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 0,67 гривень та втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом 27,02 гривень, що підтверджується розрахунком заборгованості, наданим АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Харківське обласне управління АТ «Ощадбанк». Норми права, які підлягають застосуванню та мотиви суду, щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи За приписами частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно до частини першої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частиною другою статті 77 ЦПК України. У відповідності до частини першої статі 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні, вирішуючи справу, суд виходить з наступних висновків. Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Цивільні обов`язки згідно з вимогами частини першої статті 14 ЦК України виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до частини першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Стаття 626 ЦК України встановлює, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Положеннями статей 638, 639 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Якщо сторони домовилися укласти договір в певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася. Згідно статті 634 ЦК України договір приєднання, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно статті 526 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Частина перша статті 610 ЦК України встановлює, що порушення зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно з частиною першою статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до частин першої статті 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, якщо при цьому були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно з частини другої статті 1050 ЦК України якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. З урахуванням системного аналізу зазначених вище норм та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що шляхом підписання Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, який розміщений на інтернет-сторінці Банку, між позивачем та відповідачем 24.10.2019 укладено Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб. Умови кредитного договору позивач виконав належним чином, надавши відповідачу відновлювальну кредитну лінію у розмірі 14000,00 гривень на строк дії платіжної картки. Однак, відповідач належним чином свої зобов`язання не виконувала, у зв`язку з чим виникла заборгованість за кредитом перед позивачем, яка станом на 30.11.2021 становить 13 59,84 гривень. В зв`язку з порушенням відповідачем умов договору позивачем нараховані проценти за прострочене за користування кредитом 2034,26 гривень. У відповідності до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від простроченої суми. Відтак, у зв`язку із простроченням відповідачем сплати виконання грошового зобов`язання, позивачем нараховано 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України) на суму простроченого кредиту в розмірі 44,89 гривень, 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів 14,33 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 0,67 гривень та втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом 27,02 гривень. Висновок за результатами розгляду справи Приймаючи до уваги, що відповідач належним чином взяті на себе зобов`язання не виконав, прострочив виконання грошового зобов`язання, тому з відповідача на користь АТ «Державний ощадний банк України» в особі філії Харківського обласного управління АТ «Ощадбанк» підлягає стягненню загальна заборгованість у розмірі 15\~715,01 гривень, яка складається із: загальної суми основної заборгованості (основного боргу) в розмірі 13\~593,84 гривень; суми заборгованості за процентами за користування кредитом в розмірі 2034,26 гривень; 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України) на суму простроченого кредиту в розмірі 44,89 гривень, 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів 14,33 гривень, втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) 0,67 гривень та втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом 27,02 гривень. Щодо розподілу судових витрат Питання про розподіл судових витрат вирішується згідно з вимогами статті 141 ЦПК України. Так, згідно статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно меморіального ордеру №31 (#898500159721) від 12.01.2022 при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 гривень. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 гривень. Інших заяв про компенсацію судових витрат у даній справі до суду не надходили.

Outcome: approved