Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-23 00:00:00

У грудні 2022 року [PERSON] (далі - позивач) звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до Томашівської сільської ради Фастівського району Київської області (далі - відповідач), в якому просив визнати за ним право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] та земельну частку (пай) розміром 2,66 га у межах Томашівської (Дорогинської) сільської ради Фастівського району Київської області, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , [INFO] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер дід позивача [PERSON] , а [INFO] - мати позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] , відкрилась спадщину у вигляді житлового будинку за адресою: [ADDRESS] та земельної частки (пай) розміром 2,66 га у межах Томашівської (Дорогинської) сільської ради Фастівського району Київської області. Звернувшись до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину позивачу було відмовлено, оскільки у нього відсутні правовстановлюючі документи. В свою чергу, з народження позивач проживав разом із дідом однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] , тобто, [PERSON] , прийняв спадщину після свого діда, вступив у володіння та управління майном. Оскільки у позасудовому порядку позивач не може оформити спадкові права, він вимушений звернутись до суду з даним позовом. У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначила, що позовні вимоги не доведені належним чином, а тому, у їх задоволенні слід відмовити. На її думку, позивачем не доведено факт прийняття спадщини та неможливості у позасудовому порядку оформити спадкові права. У судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав заяву, у якій просив проводити розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності (ч. 1 ст. 211 ЦК України). Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 223 ЦПК України). Ухвалою суду від 14 грудня 2022 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання. Крім того, судом було направлено запити про витребування належним чином завірених матеріалів спадкових справ після [PERSON] та [PERSON] 16.01.2023 року надійшов відзив на позовну заяву, 14.02.2023 року та 15.02.2023 року - відповіді на запити суду. Ухвалою суду від 15.02.2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ) (а.с. 7). [INFO] помер [PERSON] , про що видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.с. 6). [INFO] померла [PERSON] (свідоцтво про народження [NUMBER] (а.с. 8). Як вбачається із свідоцтв про народження, [PERSON] , [INFO] являється сином [PERSON] та онуком [PERSON] та [PERSON] (а.с. 9-10). Постановою від 11.10.2022 року державного нотаріуса Фастівської районної державної нотаріальної контори Бігіч С.Ю. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок з господарськими будівлями, земельну ділянку, що розташовані за адресою: [ADDRESS] та на земельну частку (пай) розміром 2,66 га у межах Дорогинської сільської ради Фастівського району Київської області після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Підставою для відмови стала відсутність правовстановлюючих документів (а.с. 14). У відповідності до листів державного нотаріуса Другої Фастівської державної нотаріальної контори Київської області Бігіч С.Ю. від 10.02.2023 року №102/01-16 та №103/01-16, спадкова справа після смерті [INFO] гр. [PERSON] , згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №71430705 від 09.02.2023 року, по Другій Фастівській державній нотаріальній конторі відсутня; спадкова справа після смерті [INFO] гр. [PERSON] , згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №71430726 від 09.02.2023 року, по Другій Фастівській державній нотаріальній конторі відсутня (а.с. 80-83). Так, стаття 1216 ЦК України передбачає те, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно із ч. 1-3 ст.1268 ЦК України,спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно до статті 1271 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7, свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Як зазначалось вище, підставою для відмови у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом стала відсутність оригіналу правовстановлюючих документів. У судовому засіданні встановлено, що у відповідності до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії КВ №0290827 від 01.02.1999 року, його видано [PERSON] про те, що йому належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП ім. Кірова розміром 2,66 га (а.с. 15). Згідно довідки від 25.10.2022 року №746, згідно архівних даних Комунального підприємства Фастівської міської ради Фастівське бюро технічної інвентаризації станом на 01.01.2013 року право власності на житловий будинок [ADDRESS] не зареєстровано. Архівна справа відсутня (а.с. 38). Як вбачається із довідки №16-03/173 від 28.10.2022 року, видана виконавчим комітетом Томашівської сільської ради, [PERSON] був останнім членом домогосподарства, житловий будинок розташований у [ADDRESS] на земельній ділянці загальною площею 0,72 га, а саме, для ведення особистого сільського господарства - 0,47 га та будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і спору - 0,25 га. Земельні ділянки не приватизовані (а.с. 47). Крім того, згідно довідок від 28.10.2022 року, які видані виконавчим комітетом Томашівської сільської ради, згідно по господарського обліку за 2006-2010 року житловий будинок з господарськими спорудами за адресою: [ADDRESS] рахується за [PERSON] ; згідно зборів уповноважених від 11.05.1998 року та списків членів КСП ім. Кірова с. Дорогинка Фастівського р-ну Київської обл. за [PERSON] рахується земельна частка (пай) - №175, площа ділянки - 2,4, га (а.с. 49-50). Як на підставу для задоволення позову [PERSON] вказував, що він з народження проживав разом із дідом однією сім`єю за адресою: [ADDRESS] і прийняв спадщину після [PERSON] , вступив у володіння та управління майном. Крім того, посилався на норми ст. 1266 ЦК України. Ст. 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1266 ЦК України). Згідно ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Як було встановлено у судовому засіданні, після смерті [PERSON] право на спадкування мала його дочка [PERSON] , яка була жива на час відкриття спадщини. Але вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, докази того, що вона постійно проживала разом із своїм батьком на час відкриття спадщини, відсутні. За таких обставин, вона не може вважатися такою, що прийняла спадщину. При цьому, до даних правовідносин приписи ст. 1266 ЦК України, на які посилався позивач, не застосовуються, оскільки на час смерті дідуся була жива мами позивача, яка була спадкоємцем першої черги. Аналогічно, після смерті матері позивача [PERSON] її син не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Докази того, що він постійно проживав разом із матір`ю на час відкриття спадщини відсутні. За таких обставин, він не може вважатися таким, що прийняв спадщину після смерті матері. Приймаючи рішення по суті спору, суд має зазначити про застосування положень цивільного процесуального законодавства щодо змагальності сторін та диспозитивності цивільного судочинства. Так приписами ч.ч 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. При цьому за положеннями ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч. 1 ст. 81 ЦПК України). Згідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви (ч. 2 ст. 83 ЦПК України). При цьому, за умовами ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У той же час, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази прийняття спадщини [PERSON] після смерті батька, а у подальшому [PERSON] , після смерті матері. З позовною заявою клопотань про витребування доказів подано не було, як і не заявлено їх протягом перебування справи у провадженні суду. При цьому, позивач у судове засідання жодного разу не з`явився, не подав клопотань про витребування доказів. Крім того, як вбачається із копії паспорту позивача, він зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Доказів його проживання у м. Фастів до матеріалів справи не долучено. За таких обставин, на даний час відсутність підстав для визнання за позивачем права власності на спадкове майно після смерті [PERSON] , оскільки відсутні докази прийняття спадщини [PERSON] після смерті батька, а у подальшому [PERSON] , після смерті матері, а тому, у задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed