Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-20 00:00:00

У грудні2022 року [PERSON] звернулася до суду із позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживачів, зобов`язання відновити залишок коштів на рахунку. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк» і користується послугами банку відповідно до Умов і правил надання банківських послуг, зокрема платіжною картою - Золота карта «Універсальна»№ [NUMBER] (до моменту її блокування).04.04.2022року вона разом із малолітнім сином, [PERSON] , [INFO] , у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні виїхали до Болгарії, м. Варна, [PERSON] \~ \~ \~ \~ [INFO] у м. Варна, Болгарія оформлено реєстраційну карту про надання тимчасового захисту №825035603.16.04.2022року о 6 годині ранку вона дізналася про те, що з її банківської карти № [NUMBER] , оформленої в АТ КБ «ПриватБанк», вночі проводилися транзакції по зняттю готівки. Проведенню даних транзакцій передували декілька відмов, а саме, 15.04.2022року о 22 годині 35 хвилин відхилено операцію по зняттю готівки у розмірі 100BGN. 15.04.2022року о 22 годині 36 хвилин відхилено операцію по зняттю готівки у розмірі 50BGN.Однак, повідомлення про дані відмови надійшли у додаток Приват24 значно пізніше, більше, ніж через годину після проведення останньої транзакції по зняттю невідомими особами коштів з моєї картки 16.04.2022 року. У зв`язку з тим, що жодних повідомлень від АТ КБ «Приватбанк» про те, що були спроби по зняттю готівки з моєї картки 15.04.2022 року, не надходило, вона мала змоги заблокувати свою картку до моменту проведення з неї транзакцій по зняттю готівки 16.04.2022 року.16.04.2022рокуу період з 01 години 31 хвилина по 01 годину 35 хвилин здійснено 6 транзакцій по зняттю готівки невідомими особами з вищевказаної банківської карти у м. Варна,Болгарія у FIB_ATM_AFIB9005, VARNA, на загальну суму 64 583,33 грн. Повідомлення про зміну пароля надійшло у SMS повідомленні 16.04.2022року о 02 годині 42 хвилини. Сповіщення у додаток Приват24 про зміну пароля та про направлення даного SMS надійшло 16.04.2022приблизно о 03 годині 30 хвилин ночі, в якому було зазначено про підозру на скімінг. Про здійснення транзакцій вона дізналася лише о 6 ранку 16.04.2022 року. Як свідчать сповіщення від АТ КБ «Приватбанк», остання відмова по здійсненню транзакції з її картки відбулася о 01 годині 35 хвилин, у зв`язку з перевищенням ліміту зняття готівки з картки. Жодної інформації вона не могла отримати самостійно, оскільки, побачивши о 6 годині ранку SMS про зміну паролю, вона намагалася зайти в додаток Приват 24, щоб з`ясувати хоч будь-яку інформацію, але її було повідомлено про те, що вводиться невірний пароль та запропоновано змінити пароль входу. Точну інформацію про суму коштів, які було знято з банківської картки, та кількість відмов при спробах зняття готівки, вона дізналася лише після спілкування в телефонному режимі із співробітником АТ КБ «Приватбанк», близько 7 години ранку. При цьому їй повідомили, що знято загалом 64\~583,33 грн. грошових коштів, та 1439,18 грн. комісію за зняття готівки. Також їй повідомили про те, що до її номеру телефону не прив`язана жодна банківська картка, у зв`язку з чим необхідно підтвердження її даних в будь-якому відділенні АТ КБ «Приватбанк» в Україні. У зв`язку з цим, позивач подала заявку про шахрайство з приводу проведених транзакцій та оформлено відповідні заявки. Крім того, 16.04.2022року о 08 годині 05 хвилин, після блокування нею банківської картки та дзвінка на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк», на електронну адресу надійшов лист про те, що всі її картки заблоковані, були спроби списання коштів третіми особами, запропоновано перевипустити картки у відділенні АТ КБ «Приватбанк». За даним фактом 16.04.2022 року вона подала заяву до5 РПУ (Районного поліцейського відділення) Золоті піски, м. Варна, Болгарія.01.06.2022 року, після повернення на територію України, в Олександрійському відділенні АТ КБ «Приватбанк» їй було замінено заблоковану картку № [NUMBER] на № [NUMBER] та повідомлено про те, що 19.04.2022 року на картковий рахунок повернуто частину грошових коштів, знятих невідомими особами. На її звернення АТ КБ «Приватбанк» листом від 21.07.2022 року повідомило, що грошові кошти у розмірі 51989,58 грн. з урахуванням утриманих податків, повернено на платіжну картку № [NUMBER] .Повідомлено про те, що згідно п.п. а п. 164.2.14 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід у вигляді неустойки (штрафів, пені), відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди та ін. Також повідомлено, що зазначений дохід підлягає оподаткуванню військовим збором у розмірі 1,5% відповідно до п.п. 1.4. п. 161 підрозд. 10 розд. ХХ ПК України. У зв`язку з чим, на підставі п.п. 168.1.1. ПК України, АТ КБ «Приватбанк», як податковий агент зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за рахунок платника податків. Згідно виписки АТ КБ «Приватбанк» від 17.12.2022 року по картковому рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ) за договором SAMDNWFC00005117209 від 21.05.2014 року,за період 16.04.2022 -16.04.2022: баланс картки станом на початок періоду становив: 55\~326,89 грн. (власні кошти); баланс картки станом на кінець періоду становив: - 9 256,44 грн. (кредитні кошти); усього витрат у валюті рахунку (банкомати) 64\~583,33 грн. Також, за період 15.04.2022 - 19.04.2022 здійснено зняття готівки в банкоматі в наступних сумах: Сума у валюті картки, грн.Сума комісій, грн.Залишок після операцій, грн. -6779,79132,9448547,10 -13559,26265,8734987,84 -13559,26265,8721428,58 -16949,16332,344479,42 -6823,14176,29-2343,72 -6912,72265,87-9256,44 Крім цього, у даній виписці міститься інформація про те, що картковий рахунок № [NUMBER] поповнено 19.04.2022 року на суму 51\~989,58 грн. - відшкодування по факту скіммінга. Зазначає, що умови договору про обслуговування карткового рахунку нею не порушено. Золоту карту «Універсальна» (угода № SAMDNWFC00005117209 від 21.05.2014 р.), її реквізити третім особам вона не передавала та не повідомляла ПІН-код та CVV2 код даної картки. Крім цього, [PERSON] не надавала розпоряджень щодо списання грошових коштів з її рахунку, не отримувала смс-повідомлень, повідомлень у додаток Приват24, вхідних дзвінків АТ КБ «Приватбанк» з кодом підтвердження, не передавала свою золоту карту «Універсальна» та SIM-карту третім особам. Одразу при виявленні правопорушення, заблокувала картку, повідомила АТ КБ «Приватбанк» як в письмовій, так і в усній формі про незаконне списання невідомими особами грошових коштів. Також звернулася з відповідною заявою до правоохоронних органів у Золотих пісках, Болгарія про факт вчинення невідомою особою протиправних дій стосовно належного їй карткового рахунку. Посилаючись на викладене просить зобов`язати АТ\~КБ «ПриватБанк» відновити залишок коштів на її особистому рахунку до стану 16.04.2022 року 55326,89 грн., з урахуванням виплаченої 19.04.2022 року суми, та повернути суми комісій за зняття готівки в банкоматі на загальну суму 1439,18 грн. Ухвалою суду від 22.12.2022 року провадження по зазначеній справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання з викликом сторін /а.с.18/. 31.01.2023 року до суду надійшов відзив відповідача АТ КБ «ПриатБанк», в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог посилаючись на наступне. За зверненням позивача до Банку було проведено ряд дій, спрямованих на вивчення ситуації, що склалася. Встановлено, що зняття грошових коштів відбулося шляхом здійснення скіммінгу картки, при якому використовується скіммер інструмент зловмисника для зчитування, наприклад магнітної доріжки платіжної карти. При здійсненні даної шахрайської операції використовується комплекс скіммінгових пристроїв, який дозволяє шахраям створити дублікат банківської картки, основною метою скіммінгу є зчитування необхідних даних магнітної смуги картки для подальшого їх відтворення. Згідно Умов і правил надання банківських послуг, клієнт зобов`язаний не передавати картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контактну інформацію третім особам. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до картки, в тому числі інформації, нанесеної на неї. Згідно п.п. а п. 164.2.14 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються, зокрема, дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди. Також зазначений дохід підлягає оподаткуванню військовим збором у розмірі 1,5% відповідно до п.п. 1.4. п. 161 підрозд. 10 розд. ХХ ПК України. Згідно зп.п. 168.1.1. ПК України, АТ КБ «Приватбанк», як податковий агент зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за рахунок платника податків. Таким чином, за результатами звернення позивача, Банком було прийнято рішення про відшкодування матеріальної шкоди, завданої здійсненням скіммінгу платіжної картки позивача № [NUMBER] та несанкціонованого зняття грошових коштів та відповідно до вказаних вище положень ПК України, дохід у вигляді зазначеного відшкодування підлягає оподаткуванню податком на доходи фізичних осіб та військовим збором. 19.04.2022 року грошові кошти у сумі 51989, 58 грн., з урахуванням утриманих податків, повернуті на платіжну картку позивача (64583,33 грн. 11625 грн. податок на прибуток 968,75 грн. військовий збір = 51989,58 грн.). Просить у задоволенні позову відмовити в повному обсязі /а.с.23/. 09.02.2023\~року до\~суду надійшла\~відповідь позивача\~ [PERSON] \~на відзив\~відповідача АТ\~КБ «ПриватБанк»,\~в якому\~вона зазначає,\~що увідзиві представником відповідача підтверджується факт зняття грошових коштів шляхом здійснення скіммінгу картки. Вказане підтверджує те, що умови договору про обслуговування карткового рахунку нею не порушено.В свою чергу, Відповідач повинен був вчинити дії щодо запобігання таким діям з боку зловмисників, оскільки п.1.1.1.62 Умов і правил надання банківських послуг, які розміщені на офіційному сайті Приватбанку у мережі інтернет передбачає, що ризикові операції операції за платіжною карткою Клієнта, що визначаються Банком за критеріями, встановленим чинним законодавством, та/або платіжними системами, виходячи з ймовірності можливого шахрайства та/або порушення чинного законодавства. Оскільки шість транзакцій по зняттю готівки відбулися вночі, за чотири хвилини було знято коштів на загальну суму близько 66\~000,00 грн., ці операції за платіжною карткою є ризиковими і Банк повинен був вжити заходів щодо блокування картки, відмов у проведенні платежів. SMS-повідомлення про зміну пароля надійшло їй 16.04.2022року о 02 годині 42 хвилини, не зважаючи на те, що остання відмова по здійсненню транзакції з картки відбулася о 01 годині 35 хвилин, у зв`язку з перевищенням ліміту зняття готівки з картки.Сповіщення у додаток Приват 24 про зміну пароля та про направлення даногоSMS надійшло 16.04.2022приблизно о 03 годині 30 хвилин ночі, в якому було зазначено про підозру на скіммінг. Отже, Відповідачем порушено Умови і правила надання банківських послуг, адже її не було належним чином проінформовано відповідно до п.1.1.1.62. п. 1.1.1.84. цих Умов,про проведення трансакцій по зняттю готівки, у зв`язку з чим,у Позивача була відсутня можливість заблокувати своєчасно банківську картку. Відповідно до п. 1.1.3.2.6. Умов Банк має право в передбаченому чинним законодавством порядку, зокрема відхилити переказ коштів в разі відсутності даних про платника (ініціатора переказу) та/або отримувач та/ або недостатності/некоректності інформації, якою повинна супроводжуватися фінансова операція з переказу коштів; зупинити здійснення підозрілої фінансової (фінансових) операції (операцій), відмовитися від проведення підозрілої фінансової операції, а також застосувати інші застережні заходи. Відповідачем не було здійснено відмов у проведенні підозрілих фінансових операцій та не здійснено інших застережних заходів, а також не було відхилено переказів коштів, не зважаючи на те, що з картки знімалися чималі суми коштів, здійснюючи операції одна за одною вночі. Відповідно до пункту 3 розділу VI Положення N 705 банк зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу. Банк у разі невиконання обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу несе ризик збитків від здійснення таких операцій. Відповідно до ч.ч.7, 8, 9 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління НБУ від 05.11.2014 року N 705,\~емітент або\~визначена ним\~юридична особа\~під час\~отримання повідомлення\~та/або\~заяви про\~втрату електронного\~платіжного засобу\~та/або\~платіжні операції,\~які не\~виконувалися користувачем,\~зобов`язаний\~ідентифікувати користувача\~і зафіксувати\~обставини,\~дату,\~годину та\~хвилини його\~звернення на\~умовах і\~в порядку,\~установлених договором. Емітент\~після надходження\~повідомлення та/або\~заяви про\~втрату електронного\~платіжного засобу\~та/або\~платіжні операції,\~які не\~виконувалися користувачем,\~зобов`язаний\~негайно зупинити\~здійснення операцій\~з використанням\~цього електронного\~платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Таким чином, Відповідач повинен відновити залишок коштів на її особистому рахунку до стану 16.04.2022 року -55\~326,89 грн. (власні кошти), урахуванням виплаченої 19.04.2022 р. суми у розмірі 51\~989,58 грн., частина якої пішла на погашення суми кредитних коштів у розмірі 9\~256,44 грн., та повернути суми комісій за зняття готівки в банкоматі на загальну суму 1439,18 грн. /а.с.38-40/. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені в позові та відповіді на відзив просила задовольнити. Представник відповідача АТ КБ «ПриватБанк» Бистров С.А. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, посилаючись на обставини викладені у відзиві просив у задоволенні позову відмовити. Вислухавши пояснення присутніх осіб, дослідивши докази у справі, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають частковому задоволенню з нижченаведених підстав. Статтею 13 ЦПК України визначено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до вимог ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Судом встановлено та визнається сторонами, що [PERSON] є клієнтом АТ КБ «ПриватБанк», мала платіжну картку - Золота карта «Універсальна»№ [NUMBER] (до моменту її блокування). З 04.04.2022 року позивач разом із малолітнім сином, у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні виїхали до Болгарії, м. Варна, [PERSON] [INFO] о 6 годині ранку [PERSON] у додаток Приват 24 надійшли повідомлення про те, що з її банківської карти № [NUMBER] , оформленої в АТ КБ «ПриватБанк», вночі проводилися транзакції по зняттю готівки. 15.04.2022року о 22 годині 35 хвилин відхилено операцію по зняттю готівки у розмірі 100BGN, о 22 годині 36 хвилин відхилено операцію по зняттю готівки у розмірі 50BGN /а.с.16/. 16.04.2022рокуу період з 01 години 31 хвилина по 01 годину 35 хвилин здійснено 6 транзакцій по зняттю готівки невідомими особами з карти [PERSON] в м.Варна,Болгарія у FIB_ATM_AFIB9005, VARNA, на загальну суму 64 583,33 грн. /а.с.8/. Повідомлення про зміну пароля надійшло у SMS повідомленні 16.04.2022.року о 02 годині 42 хвилини /а.с.15/. Сповіщення у додаток Приват 24 про зміну пароля та про направлення SMS надійшло 16.04.2022 року о 03 годині 30 хвилин ночі, в якому було зазначено про підозру на скімінг. Відмова по здійсненню останньої транзакції з картки відбулася о 01 годині 35 хвилин, у зв`язку з перевищенням ліміту зняття готівки /а.с.16/. Загалом було знято 64\~583,33 грн. готівки, а також 1439,18 грн. як комісію за зняття готівки /а.с.8-9/. 16.04.2022 року о 08 годині 05 хвилин, після дзвінка на гарячу лінію АТ КБ «Приватбанк», на електронну адресу позивача надійшов лист про те, що її картки заблоковані, були спроби списання коштів третіми особами, роз`яснено про необхідність перевипустити картки у відділенні АТ КБ «Приватбанк» /а.с.10/. Після повернення на територію України, у червні 2022 року,позивачу у відділенні АТ КБ «ПриватБанк» було замінено заблоковану картку № [NUMBER] на №[NUMBER] та повідомлено про те, що 19.04.2022 року повернено частину грошових коштів, знятих невідомими особами /а.с.9/. На звернення позивача, щодо повернення не усієї суми грошових коштів, які були на картковому рахунку, АТ КБ «Приватбанк» листом від 21.07.2022 року повідомило про те, що грошові кошти у розмірі 51989,58 грн. з урахуванням утриманих податків, повернено на платіжну картку № [NUMBER] /а.с.13/. З виписки АТ КБ «Приватбанк» від 17.12.2022 року по картковому рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ) за договором SAMDNWFC00005117209 від 21.05.2014 року вбачається, щоза період 16.04.2022 -16.04.2022: баланс картки станом на початок періоду становив: 55\~326,89 грн. (власні кошти); баланс картки станом на кінець періоду становив: - 9 256,44 грн. (кредитні кошти); усього витрат у валюті рахунку (банкомати) 64\~583,33 грн./а.с.8/. Також з виписки АТ КБ «Приватбанк» від 16.09.2022 року по картковому рахунку [NUMBER] ( [NUMBER] ), за період 15.04.2022 - 19.04.2022 вбачається, що здійснено зняття готівки в банкоматі в наступних сумах: Сума у валюті картки, грн.Сума комісій, грн.Залишок після операцій, грн. -6779,79132,9448547,10 -13559,26265,8734987,84 -13559,26265,8721428,58 -16949,16332,344479,42 -6823,14176,29-2343,72 -6912,72265,87-9256,44 19.04.2022 року вказаний картковий рахунок поповнено на суму 51\~989,58 грн. -відшкодування по факту скіммінга. Відповідно до ч.1 ст.55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком. За змістом ст.ст.3, 6, 627 ЦК України, в Україні діє принцип свободи договору, відповідно до якого сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст.1066 ЦК України, за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Згідно з ч.1, 3 ст.1068 ЦК України, банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунка грошові кошти в день надходження до банку відповідного розрахункового документа, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунка або законом. Відповідно до ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. При цьому, згідно з ч.1 ст.1087 ЦК України, розрахунки за участю фізичних осіб, не пов`язані із здійсненням ними підприємницької діяльності, можуть провадитися у готівковій або в безготівковій формі за допомогою розрахункових документів у електронному або паперовому вигляді. Згідно з ч.3 ст.1092 ЦК України, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Відповідно до ст.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», переказ коштів - це рух певної суми коштів з метою її зарахування на рахунок отримувача або видачі йому у готівковій формі. Ініціатор та отримувач можуть бути однією і тією ж особою; помилковий переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини банку або іншого суб`єкта переказу відбувається її списання з рахунку неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому цієї суми у готівковій формі; неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі; платіжне доручення - розрахунковий документ, який містить доручення платника банку, здійснити переказ визначеної в ньому суми коштів зі свого рахунка на рахунок отримувача; платіжний інструмент - засіб певної форми на паперовому, електронному чи іншому носії інформації, який використовується для ініціювання переказів. До платіжних інструментів належать документи на переказ та електронні платіжні засоби; неналежний платник - особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів. Згідно з п.14.12, 14.16 ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Відповідно до п.14.17 ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», банк зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача, що стосуються використання електронного платіжного засобу або незавершеного переказу, ініційованого з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого законом для розгляду звернень скарг громадян. Відповідно до п.32.1, 32.3 ст.32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», банки несуть перед платником та отримувачем відповідальність, пов`язану з проведенням переказу, відповідно до цього Закону та умов укладених між ними договорів. Банки зобов`язані виконувати доручення клієнтів, що містяться в документах на переказ, відповідно до реквізитів цих документів та з урахуванням положень, встановлених п.22.6 ст.22 цього Закону. Згідно з п.32.3.2 ст.32 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором. Згідно із п. 37.2 ст.37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», у разі ініціації неналежного переказу з рахунку неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до п.39.1 ст.39 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України. Відповідно до п.1,5,6-9 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління НБУ №705 від 05.11.2014 року, користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. З часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. В постанові Пленуму\~Верховного Суду\~України N\~5\~від 12.04.96\~«Про практику\~розгляду цивільних\~справ за\~позовами про\~захист прав\~споживачів» зазначено, що оскільки Закон України\~«Про захист\~прав споживачів» не визначає певних меж своєї дії, судам слід мати на увазі, що до відносин, які ним регулюються, належать, зокрема, ті, що виникають із договорів про надання фінансово-кредитних послуг для задоволення власних побутових потреб громадян (у тому числі про надання кредитів, відкриття й ведення рахунків, проведення розрахункових операцій, приймання і зберігання цінних паперів, надання консультаційних послуг). В судовому засіданні встановлено, що Банк, розглянувши звернення позивача, провів ряд дій спрямованих на встановлення причини списання коштів з карткового рахунку позивача та дійшов висновку про безпідставне їх списання з рахунку [PERSON] , не з вини останньої, та переказав на її рахунок відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, проте не в повному обсязі, як то передбачено ст.1073 ЦК України та ст.37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні». Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для часткового задоволення позову в частині зобов`язання відповідача АТ КБ «ПриватБанк» відновити залишок коштів на особистому рахунку позивача [PERSON] до стану 16.04.2022 року 55326,89 грн., з урахуванням виплаченої 19.04.2022 року суми. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача в дохід держави судовий збір в розмірі 1073,60 грн., від сплати якого позивач звільнена при зверненні з позовом до суду.

Outcome: partial