Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-28 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог вказує, що [INFO] померла його мати [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилась спадщина на земельні ділянки площею 6,72 га., земельна ділянка площею 1,65 га., які розташовані на території колишньої Червонозорівської сільської ради Бобринецького району, а нині Кетрисанівськоїтериторіальної громади Кропивницького району Кіровоградської області та земельна ділянка площею 5,5147 га., яка розташована на території колишньої Григорівської сільської ради Новоукраїнського району, а нині Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, які належала померлій на підставі права приватної власності на землю та свідоцтвом про право власності. Заповіту [PERSON] не складала. Вказує, що шестимісячний строк з дня відкриття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] закінчився 10.08.2017 року. У встановлений шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як 01.08.2017 року він був госпіталізований до КНП «Міська лікарня швидкої медичної допомоги» Кропивницької міської ради з діагнозом закритий багато уламковий перелом лівої гомілкової кістки зі зміщенням. На стаціонарному лікуванні в даному медичному закладі він перебував до 11.08.2017 року та в подальшому виписаний на амбулаторне лікування, де ще тривалий час відновлювався та 19 грудня 2022 року його представник за довіреністю звернулася до Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки було пропущено шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини. Ввважає, що вказанийстрок пропущений ним з поважних причин, тому просить визначити додатковий строк. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 17.01.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 02.03.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] та його представник адвокат Замша Д.Д. в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача адвоката Замші Д.Д. до суду надійшла заява про слухання справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі та надали згоду на ухвалення заочного рішення у справі у разі неявки відповідача (а.с.66). Представник відповідача Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяви про розглячд справи за його відсутності до судуне надходило, відзиву на позовну заяву від відповідача також не надходило. Представник відповідача Ганнівськоїсільської ради Новоукраїнськогорайону Кіровоградської області в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду заяв чи клопотань не надійшло. Відзиву на позовну заяву від відповідача також не надходило. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ст.280 ЦПК України, оскільки належним чином повідомлений відповідач до суду не з`явився, не подав заяв чи клопотань про розгляд справи без його участі та відзиву на позов, тому, враховуючи згоду позивача, суд ухвалює заочне рішення. Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , актовий запис №4. Свідоцтво видане повторно Фортечним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 29.11.2022 року (а.с.9). [PERSON] , [INFO] є сином померлої [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , актовий запис 1, яке також видане повторно Фортечним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 29.11.2022 року (а.с.8). До складу спадщини увійшли земельні ділянки, а саме земельна ділянка кадастровий номер 3520888000:02:000:0060, що знаходиться на території Кетрисанівськоїсільської ради Кропивницького району Кіровоградськоїта належить померлій [PERSON] згідно державного акту на право приватної власності на землю Серії ІІ-КР № 006877, площею 6,72 га в межах згідно плану, виданого Червонозорівським сільським головою Ради народних депутатів від 29.10.2001 року (а.с.11), земельна ділянка кадастровий номер 3520888006:02:000:5047, що знаходиться на території Кетрисанівськоїсільської ради Кропивницького району Кіровоградськоїта належить померлій [PERSON] згідно державного акту на право приватної власності на землю Серії КР № 023037, площею 1,65 га в межах згідно плану, виданого Бобринецькою районною державною адміністрацією від 17.10.2008 року (а.с.12) та земельна ділянка кадастровий номер 3524080700:02:000:0812, що знаходиться на території Ганнівськоїсільської ради Новоукраїнського району Кіровоградськоїта належить померлій [PERSON] згідно свідоцтва про право власності, серія та номер [NUMBER] виданого реєстраційною службою Новоукраїнського районного управління юстиції Кіровоградської області від 25.04.2014 року (а.с.14). Постановою державного нотаріуса Бобринецької державної нотаріальної контори Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) Дроздовою О.П. від 19.12.2022 року за №551/02-31 [PERSON] , яка діяла від імені [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] відмовлено, оскільки в шестимісячний строк не вчинено дій передбачених ст.ст.1268-1271 ЦК України (а.с.10). З матеріалів спадкової справи №51-2017 до майна померлої [INFO] [PERSON] вбачається, що [PERSON] , яка діяла від імені [PERSON] звернулася з заявою 19.12.2022 року про прийняття спадщини за законом, але з пропуском строку визначенного законом для подачі такої заяви (а.с.33-64). З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №70949377 від 19.12.2022 встановлено, що за життя [PERSON] не складала заповітів ( а.с.57). Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ст. 1269 п.1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до ст. 1270 п.1-2 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15. Відповідно до ч. 4ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Аналогічна позиція викладена також і у Постанові Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» та у постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року. Оскільки спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , тому строк для прийняття спадщини після смерті останньої закінчився 10.08.2017 року . Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, позивач посилався, у тому числі на свою тривалу хворобу, а саме на те, що 01.08.2017 року він був госпіталізований до КНП «Міська лікарня швидкої медичної допомоги» Кропивницької міської ради з діагнозом закритий багато уламковий перелом лівої гомілкової кістки зі зміщенням. Перебував на стаціонарному лікуванні в даному медичному закладі до 11.08.2017 року, що підтверджується епікризом - випискою із медичної карти стаціонарного хворого №3464 (а.с.15). В зв`язку з чим він лікувався довгий період та цей період лікування почався у період строку прийняття спадщини після смерті [PERSON] та закінчився період лікування після закінчення строку для прийняття спадщини, вказані обставини дають підставу суду дійти висновку, що у позивача мали місце поважні причини пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON] , які пов`язані з об`єктивними, непоборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій. У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. За змістом статей 12,81,89,263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд вважає, що зазначені позивачем обставини є об`єктивними та поважними, вони могли бути об`єктивними, непереборними, істотними труднощами та перешкодою для прийняття спадщини у встановлений законом строк, окрім того, вказані обставини доведені в судовому засіданні належними та допустимими доказами, а тому, на підставі вище наведеного, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивача обґрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі. Судовий збір, сплачений позивачем [PERSON] при зверненні до суду, в сумі 1073,60 грн. за його заявою, суд залишає за позивачем.

Outcome: approved