Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-19 00:00:00

8 грудня 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява [PERSON] , в якій просить суд встановити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . За результатами автоматизованого розподілу справа була передана на розгляд судді Косіциній В.В. Ухвалою суду від 13 грудня 2022 року позовну заяву [PERSON] до Одеської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини було прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та встановлено загальний порядок розгляду справи. У перше підготовче засідання, яке відбулося 9 січня 2023 року ніхто із учасників справи не з`явився; від представника позивача - адвоката Завальнюка Д.Ю. надійшло клопотання про витребування доказів, яке суд останній просив розглянути за його відсутності та задовольнити. Ухвалою суду від 9 січня 2023 року вказане клопотання було задоволено; витребувано з Витребувати з Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса відомості з приводу того, чи заводилася спадкова справа відносно майна померлої [INFO] , [PERSON] , [INFO] та з Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління юстиції України (м. Одеса) відомості щодо родичів (батьків, рідних братів та сестер, чоловіка, дітей, онуків, племінників тощо) померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . Підготовче засідання, призначене на 31 січня 2023 року не відбулося у зв`язку із відсутністю у приміщенні суду енергопостачання. 7 лютого 2023 року на виконання ухвали від 9 січня 2023 року до суду Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління юстиції України (м. Одеса) надійшов лист, в якому повідомлялося, що за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян інформації про батьків, рідних братів та сестер, чоловіка, дітей, онуків відносно [PERSON] , [INFO] не виявлено та додатково повідомлено про виявлення актового запису про шлюб № 145 від 14.02.1970 року, складений Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Київському районі Одеського міського управління юстиції на гр.. [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] 10 лютого 2023 року на адресу суду з Приморської державної нотаріальної контори у місті Одеса надійшов лист, в якому повідомлялося, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , приморською державною нотаріальною конторою у місті Одеса спадкова справа не заводилася. У підготовче засідання, призначене на 28 лютого 2023 року сторони не з`явилися; від представника позивача надійшла заява,в якій він просив суд провести підготовче засідання за його відсутності та не заперечував проти закриття підготовчого провадження у справі. Ухвалою від 28 лютого 2023 року суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті. У судове засідання, призначене на 15 березня 2023 року учасники справи не з`явилися; від представника позивача через канцелярію суду 15 березня 2023 року надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивача та її представника. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Таким чином, суд вважає за можливе здійснити розгляд справи за відсутності представника відповідача - Одеської міської ради, оскільки такий повідомлений належним чином про судове засідання. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку із неявкою усіх учасників справи у судове засідання, його фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється. Відповідно до ч. 4,5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. Суд, дослідивши надані позивачем та його представником докази, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до висновку, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено,\~що [INFO] у віці 82 років померла [PERSON] , про що було складено актовий запис № 13802 та Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , копія якого міститься у матеріалах справи. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] загальною площею 35,9 кв. м., право власності померлої на яку підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, наявного у матеріалах справи. Позивач [PERSON] є донькою померлої [PERSON] , що підтверджується наступними письмовими доказами. Суд встановив, що [PERSON] народилася [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданого Орловським міським ЗАГСом 7 вересня 1946 року. 18 жовтня 1959 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] було укладено шлюб, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 12.05.2009 року, відповідно до якого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . Від даного шлюбу [INFO] у подружжя народилася донька [PERSON] , про що зроблено актовий запис № 1827 від 5 жовтня 1960 та видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] , батьками якої записані [PERSON] та [PERSON] . 23 жовтня 1968 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, про що було складено актовий запис № 700 від 23 жовтня 1968 року та внаслідок чого спадкодавець змінила прізвище на [PERSON] . 14 лютого 1970 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 29.07.2009 року, внаслідок чого спадкодавець змінила прізвище на [PERSON] . 7 вересня 1976 року вказаний шлюб було розірвано, про що складено актовий запис № 1049 та Київським ЗАГСом м. Одеси видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . 21 квітня 1982 року між [PERSON] та [PERSON] було зареєстровано шлюб, про що складено актовий запис № 586 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] від 21.04.1982 року; після реєстрації шлюбу [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] . Таким чином, досліджені судом письмові докази підтверджують, що [PERSON] є донькою [PERSON] . Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За життя, спадкодавець заповіту не залишив, тобто спадкування відбувається за законом. За приписами ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, тобто у день смерті спадкодавця. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України,спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Так, судом встановлено, що спадкодавець померла [INFO] , а тому часом відкриття спадщини є вказана дата. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України було прийнято Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», п. 3 якої передбачає, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, відповідно вказаної Постанови та враховуючи положення ч. 1 ст. 1270 ЦК України, строк для прийняття спадщини становить 10 місяців. Ст.1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 24.06.1983 року № 4 заяви по спорах про спадкове майно, в тому числі заяви про продовження строку на прийняття спадщини, розглядаються за правилами позовного провадження. Згідно п.4 вищевказаної постанови передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Підставою пропуску шестимісячного строку звернення до нотаріуса позивач мотивує тим, що у період з 12.04.по 27.09.2022 року вона була відсутня на території України, що підтверджується листом Адміністрації Державної прикордонної служби України № 91-37837/0/15-22-вих від 06.12.2022 року, згідно з яким [PERSON] виїхала за межі території України 12.04.2022 року о 10:31 через пункт пропуску [PERSON] та в`їхала на територію України 27.09.2022 року о 15:35 через пункт пропуску Маяки-Удобне. Відсутність позивача на території України обумовлена воєнним станом, який було запроваджено Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який було затверджено Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року строком на 30 діб та який в подальшому було продовжено Указами Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 30 діб до 25 квітня 2022 року, від 18 квітня 2022 року № 259/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 30 діб до 25 травня 2022 року, від 17 травня 2022 року № 341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб до 25 серпня 2022 року; від 7 листопада 2022 року № 757/2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» строком на 90 діб до 19 лютого 2022 року. Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Строк для прийняття спадщини встановлений законодавцем у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, не переборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи. Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності. За змістом статті 1271 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1271 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо : 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Вказана правова позиція висловлена судовою палатою у цивільних справах Верховного суду України, висловленій при розгляді справи № 6-1486цс15. Крім цього, колегія суддів судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18 зазначила, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту або спадщини, тощо. Із позовної заяви встановлено, що спадкоємцем не подано своєчасно заяву про прийняття спадщини після смерті матері у зв`язку із перебуванням за межами території України, що пов`язано із воєнним станом на території України. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позивач своєчасно не прийняв спадщину з поважних причин, а тому, беручи до уваги, що відповідач проти задоволення позову не заперечував, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, позивачу можна визначити додатковий строк для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] строком три місяці з дня набрання рішенням законної сили. Суд вважає тримісячний строк достатнім для подання заяви про прийняття спадщини. З огляду на викладене суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі. На підставі вище викладеного та

Outcome: approved