Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-21 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом до Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання здійснити перерахунок за надані послуги з централізованого опалення та постачання теплової енергії, зобов`язання припинити нарахування за послуги. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є співвласником квартири [ADDRESS] . Послуги з центрального опалення та постачання гарячої води надаються КП «Київтеплоенерго» за тарифами значно завищеними за рахунок включення до їхньої собівартості незаконної, економічно необґрунтованої ціна опалювальних площ місць загального користування та допоміжних приміщень багатоквартирного будинку. Позивачем було подано до відповідача заяву про здійснення перерахунку сплачених сум за централізоване опалення та гаряче водопостачання, однак отримав відповідь про неможливість здійснення перерахунку, що є порушенням його прав, як споживача. Позивач вважає такі дії відповідача протиправними, в зв`язку з чим і звернувся з даним позовом до суду. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд їх задовольнити з підстав викладених у позові. Представник відповідача в судове засідання не з`явилася, надавши клопотання про розгляд справи у її відсутність та відзив на позов, у якому заперечувала проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, у зв`язку з необґрунтованістю та безпідставністю. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Розпорядженням КМДА від 27.12.2017 № 1693 комунальним підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, повернуте із володіння та користування ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» після припинення Угоди, визначено Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (КП «Київтеплоенерго»). Відповідно до Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 № 591 Комунальному підприємству «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам. Отже, КП «Київтеплоенерго» набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води в житловому будинку за адресою [ADDRESS] з 01.05.2018. Як встановлено судом [PERSON] є співвласником та зареєстрований в квартирі [ADDRESS] та споживачем послуг централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, що не заперечувалося позивачем. Питання надання послуг з ЦО та ЦПГВ регулюється правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» та іншими нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг. Пунктом 8 Правил передбачено, що послуги надаються споживачеві згідно з договором, який оформляється на основі типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення. Відповідно до ч. 7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на час виникнення договірних правовідносин) договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньо будинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. Відповідно до ч.2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною другою ст. 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. 28.03.2018 у газеті Київської міської ради «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085), розміщено оголошення про те, що КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» стало виконавцем послуг з ЦО та ЦПГВ та розміщеного договір про надання послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води, який є договором приєднання та вважається акцептованим усіма споживачами, які в установленому законом порядку не надали заперечення щодо його умов. Відповідно до положень ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Таким чином, послуги ЦО та ЦПГВ для позивача надаються КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» з 01.05.2018 на підставі договору про приєднання. Відповідно до ч. 7 ст. 26 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на час виникнення договірних правовідносин) договір на надання послуг з централізованого опалення, послуг з централізованого постачання холодної води, послуг з централізованого постачання гарячої води, послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що укладається виконавцем із споживачем - фізичною особою, яка не є суб`єктом господарювання, є договором приєднання. Пунктом 1 ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції на час виникнення договірних правовідносин) передбачено обов`язок споживача укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору. Цей обов`язок відповідає зустрічному обов`язку виконавця, визначеному п. 3 ч. 2 ст. 21 цього Закону, підготувати та укласти зі споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором. Комунальні послуги ЦО та ЦПГВ для мешканців житлового будинку за адресою [ADDRESS] надавались КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» на підставі публічного договору про приєднання, з урахуванням норм чинного законодавства України та типового Договору про надання послуг з централiзованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню відповідно до Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, що затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630 та оприлюднено у газеті Київської міської ради «Хрещатик» від 28.03.2018 № 34 (5085), який вважається акцептованим (прийнятим) усіма споживачами, які в установленому порядку не надали заперечення щодо умов цього договору. Відповідно до вимог Закону України «Про житлово-комунальні послуги», та враховуючи те, що співвласниками житлового будинку за адресою [ADDRESS] не прийнято рішення про вибір іншої моделі договірних відносин та не укладені відповідні договори, мешканці даного будинку за замовчуванням інкорпоровані до публічного Договору приєднання з 01.11.2021р. Таким чином правовідносини між Підприємством та Позивачем виникли з 01.05.2018 та до 31.10.2021 регулюються умовами договору приєднання, що розроблений на основі типового договору, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, а з 01.11.2021 договірні відносини врегульовуються положеннями Договору про надання послуг з централiзованого опалення та централізованого постачання гарячої води населенню. Облік спожитих послуг з централізованого опалення в квартирі [ADDRESS] , здійснюється індивідуальним засобом обліку теплової енергії зав. № 64076751 марки ULTRAHEAT. Нарахування плати за опалення по вищезазначеній квартирі проводяться відповідно до наданих власником зазначеної квартири показників індивідуального засобу обліку теплової енергії, при ненаданні показників нарахування плати за опалення по вищезазначеній квартирі здійснювалось по середньодобовому споживанню відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». До 01.11.2022 нарахування плати за отриману послугу з централізованого опалення проводились відповідно до п. 12 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, а саме: у багатоквартирному будинку, де окремі або всі квартири обладнані квартирними засобами обліку теплової енергії, споживачі, які не мають таких засобів обліку та які не передали виконавцю показання квартирних засобів обліку теплової енергії, оплачують таку послугу за показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії пропорційно опалюваній площі квартири за умови здійснення власником, балансоутримувачем будинку та/або виконавцем заходів з утеплення місць загального користування будинку (МЗК). З початку опалювального сезону 2019/2020 рр. обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК, визначається як частка від загального обсягу споживання теплової енергії на опалення будівлі відповідно до Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства Регіонального розвитку ЖКГ України № 315 від 22.11.2018: В разі часткового оснащення приміщень споживачів приладами обліку теплової енергії, за наявності будинкового приладу обліку: Q_мзк = %/100 х Q_буд^оп (Гкал), де % = одноповерхова будівля - 20 %; двоповерхова - 18 %; триповерхова - 16 %; чотириповерхова - 14 %; п`ятиповерхова - 12 %; шестиповерхова та вище - 10 %. З 01.11.2021 нарахування плати та визначення обсягів за комунальні послуги у вищезазначеному будинку регулюються Законом України від 09.11.2017 № 2189-VIII «Про житлово - комунальні послуги», Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", Правилами надання послуги з постачання теплової енергії і типових договорів про надання послуги з постачання теплової енергії, затверджених Постановою КМУ від 21.08.2019 № 830, Правилами надання послуги з постачання гарячої води та типових договорів про надання послуги з постачання гарячої води, затверджених Постановою КМУ від 11.12.2019 № 1182 та Методикою розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Міністерства Регіонального розвитку ЖКГ України № 315 від 22.11.2018. Згідно положень Методики №315 власники приміщень в будинку окрім обсягу теплової енергії, спожитої згідно з показниками індивідуального або будинкового засобу обліку теплової енергії мають сплачувати за обсяг теплової енергії, витрачений на опалення МЗК та допоміжних приміщень будівлі та обсяги теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкових систем опалення та ГВП. Обсяги теплової енергії, витрачений на опалення МЗК та допоміжних приміщень будівлі та обсяги теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системи опалення входять до обсягу теплової енергії, спожитої згідно з показниками будинкового засобу обліку теплової енергії. Відповідно до змін до Методики № 315 затверджених Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 грудня 2021 року № 358, власники приміщень в будинку окрім обсягу теплової енергії, спожитої згідно з показниками індивідуального або будинкового засобу обліку теплової енергії мають сплачувати за обсяг теплової енергії, витрачений на загальнобудинкові потреби на опалення до якого входять витрати на опалення місць загального користування та допоміжних приміщень, функціонування внутрішньобудинкових систем опалення будівлі/будинку, а також за обсяг теплової енергії, витраченої на забезпечення функціонування внутрішньобудинкової системи ГВП. У листі-відповіді КП «КИЇВТЕЛОЕНЕРГО» від 11.10.2021 зазначило [PERSON] що під час здійснення нарахувань за спожиту послугу з постачання теплової енергії за адресою: [ADDRESS] використовує інформацію щодо площі нежитлових та житлових приміщень. Зокрема, загальна опалювальна площа становить 20283, 41 кв. м, опалювальна площа квартир житлового будинку становить 17964, 11 кв. м, опалювальна площа місць загального користування - 2319, 30 кв. м. Крім того вказали, що у житловому будинку за наведеною адресою також наявне нежитлове приміщення на окремому тепловому вводі, тобто дане приміщення не підключене до загальної системи теплопостачання. Відповідно, нарахування за спожиту теплову енергію здійснюються на підставі укладених договірних відносин. Також, у листі зазначено, що інформація щодо структури тарифів та підстави їх введення в дію у період відповідного опалювального періоду розміщено у вільному доступі на сайті КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО». Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких Суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77, ст. 80 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. В п. 27 Постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З матеріалів справи не вбачається та в судовому засіданні не доведено, що КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» порушило права та інтереси позивача. Таким чином з врахуванням викладеного, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed