Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-29 00:00:00

14 липня 2021 року [PERSON] звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , в якому просила стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] пеню (неустойки) за несвоєчасну сплату аліментів на дочку - [PERSON] , [INFO] , у розмірі 105 565,67 (сто п`ять тисяч п`ятсот шістдесят п`ять грн 57 коп.) гривень. Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 28 липня 2021 року було відкрито спрощене позовне провадження у справі. Розпорядженням Голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 року Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Дергачівського районного суду Харківської Полтавської області. Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 17.11.2022 року справа № 619/3463/21 провадження № 2/535/698/22 передана головуючому судді Мальцеву С.О. Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 11 січня 2023 року було прийнято до свого провадження справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів (а.с. 60). Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася у встановленому законом порядку.[PERSON] , через свого представника- адвоката Крутько Тараса Михайловича (діє на підставі ордеру серії АХ № 1039348 та свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю ) надала до суду 27.10.2021 року відповідь на відзив на позовну заяву , в якій просить розгляд справи провести без її участі, зазначивши що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 37-44). У вказаній відповіді на відзив на позовну заяву позивачка стверджує про наявний борг по сплаті аліментів, що жодних належдних та допустимих доказів по сплаті боргу по аліментах відповідачем не було надано. Факт закриття виконавчого провадження ніяк не пов`язаний з відсутністю боргу та жодним чином не позбавляє обов`язку батька піклуватися про дитину та забезпечувати її матеріально. Здійснений розрахунок заборгованості, наданий позивачкою відображає реальний стан виконання рішення суду щодо сплати аліментів, а інших протистановлюючих даних та доводів суду не надано . Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку. [PERSON] , через свого представника- адвоката Шкляр Ігора Миколайовича (діє на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та договору про надання правових послуг вію 28.09.2021 року) надав до суду 07.10.2021 року відзив на позовну заяву , в якому просить розгляд справи провести без його участі, зазначивши що заявлені вимоги не визнає та заперечує проти задоволення позовних вимог позивачки (а.с. 24-25, 31-35). У відзиві на позовну заяву відповідач стверджує про відсутність борг по сплаті аліментів, зазначаючи факт про закриття виконавчого провадження. Також акцентує увагу що у відповідача народилася дитина [PERSON] , [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про народження дитини (а.с. 31-35). У відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи в їх сукупності, вивчивши правові норми, які регулюють дані правовідносини, приходить до переконання, що позовну заяву [PERSON] слід задовольнити повністю з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Сторони по справі перебували у офіційному шлюбі. Від шлюбу у сторін народилася донька - [PERSON] , [INFO] , що підтверджено свідоцтвом про народження дитини. 13 січня 2012 року Ленінським районним судом м. Харкова було винесено рішення про стягнення аліментів в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку, щомісячно і до досягнення дитиною повноліття (а.с. 8). Після укладення іншого шлюбу [PERSON] змінила прізвище на " [PERSON] ", що підтверджено копією свідоцтва про шлюб (а.с. 9). Ленінським районним судом м. Харкова було винесено виконавчий лист про стягнення з [PERSON] на утримання [PERSON] , [INFO] в розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку щомісячно і до досягнення повноліття. Так як відповідач ухилявся від сплати аліментів виникла заборгованість в розмірі 105 565, 67 грн, що підтверджено довідкою розрахунком заборгованості по аліментах [PERSON] , виданою старшим державним виконавцем Шумейко К.В. (а.с 11-12). Позивачка просить стягнути з відповідача пеню за прострочення сплати аліментів за період з 01 червня 2016 року по 01 червня 2021 року в розмірі 105 565, 67 грн. , згідно наданого розрахунку, але не більше ніж 100 відсотків від фактичної заборгованості по сплаті аліментів (а.с 3-6) . Ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області від 28 липня 2021 року було відкрито спрощене позовне провадження у справі (а.с 21). Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 17.11.2022 року справа № 619/3463/21 провадження № 2/535/698/22 передана головуючому судді Мальцеву С.О. (а.с. 59) Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 11 січня 2023 року було прийнято до свого провадження справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення пені за прострочення сплати аліментів (а.с. 60). Відповідно до частин 2-6 ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, серед іншого, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). З огляду на предмет позову, зокрема, те що у даній справі розглядається спір про стягнення аліментів, яка підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Обставини справи, що згідно частини третьої статті 274 ЦПК України, мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. ЇЇ завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати належного боржника, майнове покарання його за невиконання або несвоєчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Згідно ч.1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Згідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. У п. 22 постанови Пленуму ВСУ від15.05.2006 року №3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК України умов повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов`язку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Відповідно до висновків Великої Палати ВС, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою: p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову); A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову; ' Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. При розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів суд вважає за необхідне виходити з розрахунку заборгованості по аліментах, складених державним виконавцем відповідно до ч.3 ст. 195 СК України. Таким чином розмір пені за несвоєчасну сплату аліментів та утримання неповнолітньої дитини з 01 червня 2016 року по 01 червня 2021 року складає 105 565, 67 грн. Таким чином, позивач має право вимагати від відповідача, який допустив утворення заборгованості по сплаті аліментів, сплати неустойки за несвоєчасну сплату аліментів. З матеріалів справи вбачається, що відповідач знав про судове рішення щодо стягнення аліментів, тому заборгованість із аліментів виникла з вини відповідача, як особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, а тому позивач має право на стягнення неустойки (пені). Отже, оскільки в судовому засіданні встановлено, що відповідач допустив значну заборгованість по сплаті аліментів на утримання дитини, то у позивачки, як одержувача аліментів, виникло право на стягнення з відповідача пені, як відповідальності за прострочення сплати аліментів. Пеня за прострочення сплати аліментів має бути рівна сумі заборгованості по аліментах. Оскільки в наданому розрахунку заборгованість по аліментах становить 105 565, 67 грн. станом на 01.06.2021 року, тому з відповідача підлягає стягненню неустойка за прострочення у сплаті аліментів в сумі 105 565, 67 грн. , що відповідає положенням ч.1 ст. 196 СК України. Оскільки при зверненні до суду позивачка була звільнення від сплати судового збору, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави 992,40 грн. судового збору. На підставі викладеного ,

Outcome: approved