Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

В червня 2021 року позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Моторного (транспортного) страхового бюро України про відшкодування збитків, де згідно позовних вимог просив суд стягнути на його користь [PERSON] із Моторного (транспортного) страхового бюро України 22\~173,99 грн. - регламентну виплату: 1981,67 грн. - пеню: 494,00 грн. - 3 % річних від простроченої суми; 944,44 грн. - втрати від інфляції 2100,00 грн. - витрати на проведення експертиз, що разом 27 694,1 грн., також 8\~494,65 грн., та стягнути судовий збір в розмірі 908,00 грн. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без участі представника, де просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 155). Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позови, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню із наступних підстав. Принцип захисту судом порушеного права особи будується при встановленні порушення такого права. Так, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Правом звернення до суду за захистом наділена особа, права якої порушені, невизнані або оспорені. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Згідно із ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 55 Конституції України установлено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-яким не забороненим законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, що 05.03.2020 року на автошляху Дніпро Кривий Ріг, Південний об`їзд Дніпровський район, сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного Hyundai Accent", державний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] , власник автомобіля [PERSON] , цивільно-правова відповідальність якого не застрахована та транспортного засобу "Renault Megane" державний номер [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Вина [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області. В результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль Позивача «Renault Megane», д.р.н. [NUMBER] , чим завдані матеріальні збитки. Спірні цивільно-правові відносини у сфері страхування відповідальності власників транспортних засобів врегульовані Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». На підставі ст. 29 Закону, в зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з киванням зносу. Згідно ст. 41 Закону МТСБУ за рахунок коштів фонду захисту потерпілих відшкодовує шкоду на умовах, визначених цим Законом, у разі її заподіяння: транспортним засобом, власник якого не застрахував свою цивільно-правову відповідальність. Оскільки, цивільно-правова відповідальність [PERSON] не застрахована в жодній страховій компанії, то відповідальність за заподіяну шкоду несе Моторне (транспортне) страхове бюро України. 06.03.2020 року представник позивача [PERSON] звернувся до МТСБУ із повідомленням про ДТП, заявою про виплату регламентної виплати на рахунок представника [PERSON] та надав весь необхідний пакет документів. 13.07.2020 року представник Позивача Губа А.О. направив до МТСБУ копію постанови Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області відносно [PERSON] 28.07.2020 року МСТБУ виплатив страхове відшкодування регламенту виплату) у розмірі 90\~470,16 грн. Листом від 29.07.2020 року МСТБУ повідомило представника позивача про розмір регламентної виплати. 31.07.2020 року позивач направив до Національного банку України скаргу на дії МТСБУ щодо визначення розміру виплати страхового відшкодування та попрохав направити звіт на підставі якого було визначено страхове відшкодування (регламентну виплату). Згідно відповіді Національного банку України від 02.09.2020 року МТСБУ є непідприємницькою (неприбутковою) організацією і здійснює свою діяльність відповідно до Закону, законодавства України та свого Статуту, тому Національний банк законодавством про фінансові послуги не наділений повноваженнями щодо здійснення державного регулювання та нагляду за діяльністю МТСБУ. Також, НБУ направив на адресу Позивача звіт № 050320, виконаним суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] на замовлення МТСБУ. Згідно звіту [PERSON] вартість матеріального збитку заподіяного власнику автомобіля "Renault Megane, д.р.н. [NUMBER] внаслідок його пошкодження складає 147584,78 грн. оскільки вартість відновлювального ремонту автомобіля складає 167621,46 грн. та відновлення автомобіля економічно недоцільно. Вартість транспортного засобу Renault Megane", д.р.н. [NUMBER] після ДТІІ складає 56660, 00 грн. та визначена на підставі Інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ «Аудатекс Україна». Відповідно до ст. 30 Закону транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з аварійним сертифікатом (рапортом), звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним аварійним комісаром, оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди. Згідно п. 30.2 ст. 30 Закону МТСБУ була здійснена регламентна виплата в розмірі 90924,78 грн. (147584,78 грн.-56660,00 грн.). Однак, розмір регламентної виплати МТСБУ було розраховано невірно та з порушенням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. що підтверджується нижчезазначеним. Розмір вартості КТЗ в пошкодженому стані після ДТП визначено з порушенням Методики. Відповідно до п. 1.2 Методики товарознавчої експертизи та оцінки транспортних засобів (надалі - «Методика») Методика встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ. Методи оцінки, передбачені цією Методикою, можуть використовуватися для оцінки самохідних шасі, самохідних сільськогосподарських, дорожньо-будівельних і меліоративних машин, тракторів і комбайнів на колісних шасі, якщо вони не суперечать тим положенням, які регламентують оцінку цих видів транспорту. Згідно п. 2.4. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів (надалі «Методика») вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазначає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Вимоги Методики є обов`язковими під час проведення авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових авто товарознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно - правових відносин, це передбачено п. 1.3 Методики, тому будь - який розрахунок матеріального збитку без урахуванням вимог Методики буде суперечити наведеному в п. 2.4. поняттю вартості матеріального збитку. Отже, визначення вартості пошкодженого транспортного засобу після ДТП повинно бути у відповідності з вимогами Методики та розраховано експертом чи оцінювачем. Як убачається із зобов`язуючої пропозиції, що надані МТСБУ, оцінка чи експертиза вартості КТЗ після ДТП не проводилася, вартість транспортного засобу «Renault Megane», д.р.н. [NUMBER] після ДТП визначена МТСБУ на підставі Інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна". Тобто, вартість КТЗ після ДТП визначена відповідачем у спосіб, який не передбачений методикою. Також, відповідно до п. 7.2 Методики основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю «ринкова вартість». Згідно п. 7.3 Методики коригування ринкової вартості КТЗ отриманої із застосуванням порівняльного підходу, здійснюється за загальною формулою, що зазначена у вказаному пункті. Отже, визначення вартості КТЗ в аварійному пошкодженому після ДТП повинно бути у відповідності з формулою, що визначена методикою. Натомість, МТСБУ визначили ринкову вартість пошкодженого автомобіля «Renault Megane», д.р.н. [NUMBER] після ДТП з використанням платформи інтернет- аукціону Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна", без використання формули, що зазначена в пункті п. 7.3 Методики. Таким чином, визначення ринкової вартості автомобіля в аварійному (пошкодженому стані) після ДТП з використанням платформи інтернет-аукціону Автоонлайн не є належним доказом для визначення ринкової вартості пошкодженого автомобіля, оскільки встановлена таким способом вартість не відповідає Методиці. Крім того, відповідно до розділу ІІІ вказаної Методики, рівень ціни продажу та точних цін пропозиції продажу в даному регіоні відносно цін з довідкової літератури є лише одним із коефіцієнтів, який враховується при здійсненні оцінки колісного транспортного засобу. Тому визначення рівня цін попиту на ринку на пошкоджений колісний транспортний засіб, з використанням платформи «Autoonline», не може підміняти висновку експертизи. Аукціон Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" не є оцінювачем чи експертом, а лише віртуальною торгівельною площадкою, що не несе жодної відповідальності за розміщену на сайті. Як убачається, на самій платформі Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" для гарантії цієї послуги необхідно щоб на момент продажу стан об`єкта відповідав опису експерта наданому на Платформу. Однак, із фотографії, що долучена до висновку взагалі не зрозуміло, які саме пошкодження були зазначені. Тобто, із долученого фото не можливо встановити чи стан автомобіля відповідно до опису на платформу Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" відповідав переліку пошкоджень із матеріалів справи. Крім того, залишкову вартість транспортного засобу у розмірі 566600 гри. не може бути застосовано для визначення розміру страхового відшкодування, оскільки це не узгоджується із ст. 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Оскільки, МТСБУ при визначенні розміру страхового відшкодування (регламентної виплати) було взято інформацію із інтернет-аукціону платформи Автоонлайн ТОВ «Аудатекс Україна», тобто за методом, який не передбачений Методикою товарознавчої експертизи, оцінка чи експертиза вартості КТЗ після ДТП не була проведена МТСБУ, тому вказана інформація не може бути належним та допустимим доказом в розумінні статей 77, 78 ЦПК України, тому судом не приймається. У відповіді Фонду державного майна України №10-58-7723 від 17.04.2020 року (копія відповіді надається) зазначено, що в додатку 8 Методики є перелік рекомендованої літератури, довідників, які повинні використовуватися при визначення розміру матеріального збитку. Однак, платформа інтернет-аукціону Автоонлайн ТОВ "Аудатекс Україна" відсутня у вказаному переліку. Вказана обставина додатково підтверджує, що МТСБУ невірно визначено вартість КТ3 після ДТП, через по Відповідачем було занижено розмір регламентної виплати. Щодо звіту оцінювача [PERSON] №050320, то він також виконаний із порушенням норм чинного законодавства. По-перше, відповідно до п. 2.4 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТ3, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТ3 (втрати товарної вартості). В той же час, відповідно до ст. 3 Закону України "Про оцінку майна. майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Структура Державного реєстру Порядку ведення Державного реєстру оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності затвердженого Наказом Фонду державного майна України від 10.06.2013 року №796 розділ "Оцінювачі" ведеться за такими напрямами оцінки майна та спеціалізаціями у межах кожного напряму: 1) напрям 1 "Оцінка об`єктів у матеріальній формі": спеціалізація 1.1 "Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна. нерухомості). у тому числі земельних ділянок. та майнових прав на них"; спеціалізація 1.2 "Оцінка машин і обладнання"; спеціалізація 1.3 "Оцінка колісних транспортних засобів"; спеціалізація 1.4 "Оцінка літальних апаратів". спеціалізація 1.5 "Оцінка судноплавних засобів": спеціалізація 1.6 "Оцінка рухомих речей, що становлять культурну цінність"; спеціалізація 1.7 "Оцінка рухомих речей, крім таких, що віднесені до машин, обладнання. колісних транспортних засобів, літальних апаратів, судноплавних засобів, та тих. що становлять культурну цінність": 2) напрям 2 "Оцінка цілісних майнових комплексів. паїв, цінних паперів. майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності": спеціалізація 2.1 "Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів (крім прав на об`єкти інтелектуальної власності)"; спеціалізація 2.2 "Оцінка прав на об`єкти інтелектуальної власності". Розділ "Суб`єкти оціночної діяльності" ведеться за такими напрямами оцінки майна та спеціалізаціями у межах кожного напряму: 1) напрям 1 "Оцінка об`єктів у матеріальній формі": спеціалізація 1.1 "Оцінка нерухомих речей (нерухомого майна, нерухомості), у тому числі земельних ділянок. та майнових прав на них": спеціалізація 1.2 "Оцінка машин і обладнання": спеціалізація 1.3 "Оцінка колісних транспортних засобів"; спеціалізація 1.4 "Оцінка літальних апаратів". спеціалізація 1.5 "Оцінка судноплавних засобів": спеціалізація 1.6 "Оцінка рухомих речей, що становлять культурну цінність"; спеціалізація 1.7 "Оцінка рухомих речей крім таких, що віднесені до машин, обладнання, колісних транспортних засобів. літальних апаратів. судноплавних засобів, та тих, що становлять культурну цінність". 2) напрям 2 "Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об`єкти інтелектуальної власності": спеціалізація 2.1 "Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів (крім прав на об`єкти інтелектуальної власності)": спеціалізація 2.2 «Оцінка прав на об`єкти інтелектуальної власності» Виходячи із зазначеного, можна дійти наступного висновку, що оцінка колісного транспортного засобу це визначення вартості транспортного засобу, однак не визначення вартості матеріального збитку заподіяного в результаті його пошкодження. Більш того, такий напрямок та спеціалізація, як визначення вартості матеріального збитку не передбачені в оціночній діяльності. Отже, суб`єкт оціночної діяльності [PERSON] не мав права визначати розмір заподіяного матеріального збитку. Згідно ст. 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва. ремесла тощо об?єктів. явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Згідно ст. 10 Закону України "Про судову експертизу" судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту. освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста. пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності. До проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста. пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом. Згідно до Положення про Центральну експертно-кваліфікаційну комісію при Міністерстві юстиції України та атестацію судових експертів, затверджене наказом Міністерства юстиції України 03.03.2015 №301/5 Додатку №6 існує наступний перелік видів судових експертиз та експертних спеціальностей: Автотоварознавча: 12.2 Визначення вартості колісних транспортних засобів та розміру збитку завданого власнику транспортного засобу та інші. По-друге, порушення ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Відповідно до ст. 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Відповідно до ст. 5 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності. а також юридичні особи незалежно від іх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування. які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності та у складі яких працюють оцінювачі. Згідно до ч. 1 ст. 10 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна. Відповідно до ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" договір на проведення оцінки майна укладається в письмовій формі та може бути двостороннім або багатостороннім. Замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна з дорученням зазначених осіб. [PERSON] не укладав договір на проведення оцінки майна з суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , а також не надавав доручення іншим особам, щодо замовлення оцінки у [PERSON] . Таким чином, Звіт №050320 суб?єкта оціночної діяльності [PERSON] складено із порушенням ст. 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" без укладення договору із власником транспортного засобу "Renault Megane", д. p.н. [NUMBER] . Відповідно до ч.2 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Разом з цим, відповідно до ч. 4 цієї ж статті, надає право у тому числі потерпілій особі залучати аварійного комісара, експерта або юридичну особу, у штаті якої с аварійні комісари чи експерти. Відповідно до ч.ч. 1. 6 ст. 106 ЦПК України: Учасник справи мас право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт. який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Позивачем, через представника [PERSON] за власний кошт було замовлено проведення незалежної судової експертизи. Судовий експерт [PERSON] був особисто присутнім під час огляду КТ3. його висновок №2504/20/20 від 15.04.2020 року складено з урахуванням Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, Закону України «Про судову експертизу», Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майнових прав». Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у держаних спеціалізованих експертних установах комп`ютерної системи для складання ремонтних калькуляцій AUDATEX типового формуляру AUDATEX по ідентифікації, запчастинам і працезатратам автомобіля. Довідника «Бюлетень авто товарознавця», даних мережі Інтернет. Відповідно до ч. 5 ст. 106 ЦПК України: у висновку експерта зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, тa що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Отже, висновок експерта Дроздова Ю.В. є належним доказом вартості матеріального збитку, спричиненого позивачу. Згідно висновку незалежного судового експерта Дроздова Ю.В. №2504/20/20 від 15.04.2020 року вартість відновного ремонту транспортного засобу "Renault Meganе" д.р.н. [NUMBER] склала 220469.00 грн. ринкова вартість КТ3 до ДТП складає 150399.45 грн., отже вартість відновного ремонту більше ринкової вартості, а тому матеріальний збиток дорівнює ринковій вартості автомобіля 150399,45 грн., оскільки відновлювати КТЗ економічно недоцільно. Ринкова вартість транспортного засобу "Renault Megane". д.р.н. [NUMBER] у аварійному (пошкодженому) стані після ДТП складає 37755,30 грн. Таким чином, розмір заподіяної матеріальної шкоди згідно ст. 30 Закону України «Про обов?язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників транспортних засобів» складає 112644,15 грн. ( 150399.45 грн. - 37755.30 грн.). 21 вересня 2019 року набрало чинності розпорядження Нацкомфінпослуг «Про внесення змін до деяких нормативно-правових актів з питань обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» віл 09.04.2019 року N 538, розроблене відповідно до подання МТСБУ. Згідно розпорядження, страхові суми за договорами обов`язкового страхування: за шкоду. заподіяну майну потерпілих збільшено до 130 000.00 грн. Оскільки, МТСБУ було виплачено позивачу 90 470.16 грн, то сума недоплаченої регламентної виплати складає 22 173,99 грн., що розраховується наступним чином: 112 644.15 грн (розмір заподіяної шкоди) - 90 470,16 грн. (виплачена регламентна виплата). Відповідно до п. 36.2 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» МТСБУ протягом 15 днів з узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування. за наявності документів, зазначених у ст. 35 цього Закону. Повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його. А у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав. визначених статтями 32 та/або 37 цього Закону. - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати). Пунктом 36.5 зазначеного вище закону встановлено, що за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня. 16.03.2020 року відповідач отримав від позивача Заяву про виплату регламентної виплати. Відповідач повинен був виконати обов`язок по сплаті регламентної виплати до 16.06.2020 року включно. Тобто, за період з 17.06.2020 року по 15.03.2021 року МТСБУ повинно сплатити пеню в розмірі 1981.67 грн. 3 % річних та втрати від інфляції. Згідно частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний оплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Відповідно до роз`яснень, наведених у пункті 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки». Положення ст.625 ЦК України не застосовуються до відносин з відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, оскільки відшкодування шкоди є відповідальністю. а не грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних зобов`язань. Винятком с відповідальність страховика (стаття 992 ЦК). Пунктом 21 цієї ж постанови Пленуму Витого спеціалізованого Суду України 3 розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснено, що при безпідставній відмові у виплаті страхового відшкодування, крім наслідків. передбачених договором. страховик, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу страхувальника зобов`язаний сплатити йому суму страхової виплати з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь нас прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття 526, частина друга статті 625 ПІК). У зв`язку із невиконанням МТСБУ зобов`язань, щодо виплати позивачу регламентної виплати в повному розмірі, з огляду на положення статті 36 Закону №1961-IV та статті 625 ЦК України, з Відповідача підлягають стягненню три проценти річних, пов`язані з несвоєчасністю виплати регламентної виплати та інфляційні втрати. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі №6-927цс16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суд Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.02.2018 року у справі №149/344/15-ц. Оскільки, сума основного зобов`язання складає 22 173.99 грн. то за період з 17.06.2020 року по 15.03.2021 року з відповідача підлягають стягненню: 3% річних в розмірі 494,00 грн. та інфляційні втрати в розмірі 944,44 грн. Таким чином, з МТСБУ підлягає стягненню 25594,10 грн., яка складається з наступного: 22 173.99 грн. - регламентна виплата, 1981,67 грн. - пеня; 494.00 грн. - 3 % річних від простроченої суми; 944.44 грн. - інфляційні втрати. Також, з відповідача мають бути стягнені витрати на оплату послуг експерта. Статтями 13, 81 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст.141 ЦПК України - судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 2 статті 141 ЦПК України встановлено, що інші судові витрати, пов`язані із розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved