Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-26 00:00:00

Суд звертає увагу учасників процесу, що прізвище судді змінено з [PERSON] на [PERSON] 07.12.2021 до Дарницького районного суду м. Києва звернулось ПрАТ «Страхова компанія «ПЗУ Україна» із позовною заявою до [PERSON] , в якій просило стягнути з відповідача страхове відшкодування в розмірі 132 162,60 грн. На обґрунтування позову зазначило, що 02.12.2019 між ПрАТ «Страхова компанія «ПЗУ Україна» та [PERSON] укладено договір комплексного добровільного страхування майна та відповідальності його власників перед третіми особами, за яким страховик застрахував майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, а саме: квартири [ADDRESS] . 14.11.2020 у зв`язку з проривом труби гарячого водопостачання рушникосушарки іноземного виробника в кв. [ADDRESS] , власником якої є відповідач. Факт залиття квартири підтверджено актом обстеження від 17.11.2020. Позивач сплатив [PERSON] страхове відшкодування в розмірі 132 162,60 грн, після чого у позивача виникло право вимоги до відповідача про відшкодування страхового відшкодування. Відповідно до протокола автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.12.2021 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Курічовій В.М. Згідно з отриманими відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» станом на 12.01.2022 [PERSON] не значиться зареєстрованим за адресою: [ADDRESS] . 31.01.2022 суд засобом поштового зв`язку «Укрпошта» скерував до Державної міграційної служби України запит про надання інформації щодо місця перебування [PERSON] . 29.07.2022 суд, через відсутність марок для відправки кореспонденції, скерував на електронну пошту Державної міграційної служби України повторно запит про про надання інформації щодо місця перебування [PERSON] . 23.09.2022 суд засобом поштового зв`язку «Укрпошта» повторно скерував до Державної міграційної служби України запит про надання інформації щодо місця перебування [PERSON] . 21.11.2022 Департамент з питань громадянства, паспортизації та реєстрації Державної міграційної служби України надав відповідь на запит суду, згідно з якою зазначені відомості щодо [PERSON] у запиті не дають можливості здійснити перевірки цієї особи за наявними обліками ДМС. Ухвалою від 22.11.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; призначив справу в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін для розгляду справи по суті в судове засідання на 20.01.2023 о 12 год. 00 хв. 22.12.2022 представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує. 20.01.2023 у зв`язку з неявкою відповідача суд відклав розгляд справи на 11 год. 50 хв. 20.02.2023. 17.02.2023 представник відповідача - Кудінов І.А. ознайомився з матеріалами справи, отримав копію ухвали суду від 22.11.2022, копію позовної заяви з додатками. 20.02.2023 представник відповідача - адвокат Кудінов І.А. подав заяву про відкладення розгляду справи. 20.02.2023 справу знято з розгляду у зв`язку із повномасштабною повітряною тривогою через загрозу ракетного обстрілу території України. 21.02.2023 суд скерував до Державної міграційної служби України запит щодо місця перебування [PERSON] , громадянина України, [INFO] . 02.03.2023 представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує. 06.03.2023 представник відповідача - адвокат Івченко В.П. подав відзив на позовну заяву, згідно з яким просить відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. На обґрунтування своєї позиції зазначив таке: - відповідач визнає, що 14.11.2020 в його квартирі відбулося залиття в результаті протікання гарячої води, яке він зміг зупинити самостійно до приїзду працівників ЖЕД. Відповідач цікавився в сусідів з квартири [ADDRESS] щодо відшкодування шкоди, однак в подальшому сусіди намагались утримуватися від обговорення цього питання; - складений 17.11.2020 комісією ЖЕД-201 акт щодо обстеження квартири [ADDRESS] неналежний доказ, оскільки відповідачу не пропонувала взяти участь у проведенні огляду квартири та він не відповідає Правилам утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. В акті не зазначено причину залиття, характер залиття, перелік пошкодженого майна, відсутні докази причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та спричинення шкоди позивачу; - зазначена комісією в акті від 17.11.2020 причина залиття квартири [ADDRESS] - порив труби гарячого водопостачання рушникосушарки іноземного виробника в квартирі [ADDRESS] не може братися до уваги, оскільки працівники ЖЕД не здійснювали огляд квартири [ADDRESS] та відповідно не встановили причину залиття саме через цю причину; - щодо наданих доказів на підтвердження розміру страхового відшкодування зазначив, що звіт № 201116-210122 неможна вважати належним та допустимим доказом, оскільки до нього не додані додатки, зокрема, детальний опис пошкоджень та кошторис, на підставі яких мав би здійснюватися розрахунок визначення вартості матеріального збитку, у звіті відсутній підпис керівника суб`єкта оціночної діяльності; - в наданих позивачем документах містяться розбіжності, а саме: в страховому акті № 62169 дата договору страхування № FHC.058916 зазначена від 29.05.1908, в платіжному дорученні № 12199 від 04.12.2020 дата договору зазначена - 29.05.2019. В заяві про настання збитку від [PERSON] до Голови Правління ПрАТ СК «ПЗУ Україна» відсутній підпис, ПІБ та дата особи, яка прийняла заяву. Паспорт з безконтактним електронним носієм виданий установою 8031 13.06.2019, про що зазначено в заяві про настання збитку від 15.11.2020, однак в договорі комплексного добровільного страхування майна та відповідальності його власників перед третіми особами № FHC.058916 зазначено паспорт серії [NUMBER] виданий Шевченківським РУГУ МВС України в м. Києві 02.06.1998. Отже, в договорі зазначені недостовірні особисті дані особи, що свідчить про те, що докази є недопустимими; - відповідно до договору комплексного добровільного страхування майна та відповідальності його власників перед третіми особами № FHC.058916 страхувальником є [PERSON] , вигодонабувач - [PERSON] . Водночас, в платіжному дорученні № 12199 від 04.12.2020 отримувачем коштів зазначена [PERSON] . Представник відповідача - адвокат Кириченко Б.Б.заперечував проти задоволення позовних вимог та зазначив, що 11.04.2020 дійсно у відповідача в квартирі [ADDRESS] був прорив труби гарячої води, внаслідок чого було залиття квартири [ADDRESS] . Відповідач після прориву труби ходив до сусідів з метою узгодити розмір відшкодування завданої шкоди, однак вони не домовились. Відповідач не заперечує факту незначного залиття квартири [ADDRESS] , однак не погоджуються з розміром заявленої шкоди. Крім того, у долучених до позову документах, зокрема договорі страхування, містяться значені розбіжності щодо даних паспорта страхувальника. Фактичні обставини справи, встановлені судом, норми права, які застосував суд, та мотиви, з яких виходив суд. Відповідно до ст. 16 ЗУ «Про страхування» договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. 02.12.2019 Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «ПЗУ Україна» та [PERSON] уклали договір комплексного добровільного страхування майна та відповідальності його власників перед третіми особами Програма «Квартира. Будинок. Дача» № FHC.058916, за умовами якого страховик застрахував майнові інтереси страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням і розпорядженням застрахованим майном, а саме - квартира [ADDRESS] (а.с.4, 5). 14.11.2020 в квартирі [ADDRESS] , яка на праві приватної власності належить відповідачу (а.с.25) стався прорив рушникосушарки, внаслідок чого відбулось залиття квартири [ADDRESS] , що визнав представник відповідача. Крім того, відповідно до копії акта від 17.11.2020, складеного комісією в складі головного інженера ЖЕД-21 Стрижак О.М., інженера з ремонту [PERSON] , майстра з технічного нагляду [PERSON] , проведено обстеження квартири [ADDRESS] розташована в під`їзді № 1 на 14-му поверсі, з-х кімнатна на підставі виклику, який надійшов 14.11.2020 о 20 год. 49 хв. № 6926946 на ОДС за тел. 290-98-20 від мешканців зазначеної квартири. Після проведеного огляду комісія дійшла висновку, що причиною залиття квартири [ADDRESS] став порив труби гарячого водопостачання рушникосушарки іноземного виробника в квартирі [ADDRESS] (а.с.14). 15.11.2020 [PERSON] звернувся до ПрАТ СК «ПЗУ Україна» із заявою про настання збитку (а.с.24). Відповідно до звіту № 201116-210122 про оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття приміщень за адресою: [ADDRESS] , вартість нанесеного збитку майну становить 134 162,60 грн без ПДВ, 160 995,12 грн з ПДВ (а.с.15-21). Відповідно до страхового акта № 62169 від 03.12.2020 визначено розмір страхованого відшкодування 132 162,60 грн, який розрахований наступним чином: 134 162,60 грн (розмір матеріального збитку) - 2 000,00 грн (франшиза) (а.с.13). 04.12.2020 ПрАТ СК «ПЗУ Україна» виплатило [PERSON] страхове відшкодування в розмірі 132 162,60 грн, що підтверджується копією платіжного доручення № 12199 від 04.12.2020 (а.с.23). Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 27 ЗУ «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Крім того, відповідно до ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Оскільки страховий випадок (залиття квартири [ADDRESS] ) стався внаслідок прориву рушникосушарки в квартирі [ADDRESS] , яка на праві приватної власності належить відповідачу, а позивач у встановленому порядку виплатив страхувальнику за договором страхування страхове відшкодування в розмірі 132 162,60 грн, зважаючи на те, що до позивача перейшло право вимоги до відповідача, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Разом із тим, суд відхиляє доводи представника відповідача - адвоката Кириченка Б.Б. щодо того, що акт від 17.11.2020 складений комісією ЖЕД-201 є неналежним доказом на підтвердження факту залиття квартири [ADDRESS] , оскільки представник відповідача у судовому засіданні визнав, що 14.11.2020 внаслідок прорива рушникосушарки в його квартирі були пошкодження в квартирі [ADDRESS] та він намагався узгодити розмір відшкодування завданих збитків. Щодо доводів представника відповідача - адвоката Кириченка Б.Б. відносно розбіжностей паспортних даних [PERSON] в страховому акті та договорі страхування № FHC.058916, розбіжностей дати договору страхування 02.12.2019, яка вказана в цьому договорі та дати договору, яка вказана в платіжному дорученні, які внаслідок цього він вважає неналежними та недопустимими доказами, суд зазначає таке. Статтею 204 ЦК України закріплено презумпцію правомірності правочину, відповідно до якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Оскільки сторона відповідача не зверталась до суду із зустрічною позовною заявою про визнання договору страхування № FHC.058916 недійсним, враховуючи встановлену ст. 204 ЦК України презумпцію правомірності правочину, суд відхиляє доводи представника відповідача - адвоката Кириченка Б.Б., що долучені до позовної заяви документи, зокрема договір страхування, є неналежними та недопустимими доказами. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Щодо розподілу судовий витрат, суд зазначає таке. Згідно з ч. 1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений позивачем при звернені до суду у розмірі 2 270,00 грн.

Outcome: approved