Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

02.12.2022 року позивач звернувся до суду із позовом до Фізичної особи - підприємця [PERSON] в якому просить суд: Розірвати Договір №1 від 02.08.2021 року на виготовлення індивідуальних столярних виробів у частині виготовлення дверей (лист замовлення № СЦ 1/7 29/07.21 від 09.07.2021 року), укладений між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та [PERSON] ; стягнути з відповідача на користь позивача збитки в сумі 122372,60 грн., заподіяні наявними у роботі істотними відступами від умов Договору №1 від 02.08.2021 року на виготовлення індивідуальних столярних виробів у частині виготовлення дверей (лист замовлення № СЦ 1/7 29/07.21 від 09.07.2021 року), укладений між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та [PERSON] ; стягнути з відповідача на свою користь неустойку у розмірі 280885,80 грн. за прострочення на 65 днів виконання зобов`язання за Договором №1 від 02.08.2021 року на виготовлення індивідуальних столярних виробів у частині виготовлення дверей (лист замовлення № СЦ 1/7 29/07.21 від 09.07.2021 року), укладений між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та [PERSON] ; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в сумі 60000,00 грн.. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що 02 серпня 2021 року між Фізичною особою - підприємцем [PERSON] та [PERSON] укладено Договір №1 на виготовлення індивідуальних столярних виробів. Вказаний договір укладено на відстані шляхом узгодження його умов за допомогою телефонних засобів зв`язку. Підписаний примірник Договору був висланий замовнику поштовим відправленням ТОВ «Нова пошта». Згідно П. 7 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про захист прав споживачів» встановлено, що договір - це усний або письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни. Ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном, роздрукованим документом, передбаченим ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», або іншими документами. Договір, укладений на відстані - договір, укладений продавцем (виконавцем) із споживачем за допомогою засобів дистанційного зв`язку (п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону). Відповідно до пункту 1.1 Договору, замовник доручає, а виконавець зобов`язується власними силами та на власний ризик виконати роботи з виготовлення столярних виробів і передати результати роботи замовнику. Вид столярних робіт, кількість, комплектність, комплектація, матеріал, проект та розміри вказуються замовником у письмовому замолені. За пунктом 1.2 вказаного Договору, строки виконання робіт: протягом 45 робочих днів з моменту узгодження сторонами письмового замовлення та здійснення замовником передоплати у розмірі 70% від вартості робіт. 03.08.2021 року на виконання умов зазначеного договору внесено передоплату у розмірі 70% від вартості робіт у сумі 107044,00 грн. Однак, столярні вироби передані замовнику лише 11.12.2021 року, а їх установка здійснювалась протягом 3-х днів. При цьому, як зазначає позивач, під час спілкування із виконавцем з приводу прострочення виконання умов Договору, яке відбувалось за допомогою телефонних засобів зв`язку, ним повідомлялось, що робота майже завершена та давались обіцянки протягом найближчих днів передати столярні вироби замовнику. Таким чином, відповідач своєчасно не виконала умови договору та прострочила його виконання більш ніж на два місяці. Позивач вказує. що відповідно до ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів», у разі, коли виконавець не може виконати роботу згідно з договором, за кожний день прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи, якщо інше не передбачено законодавством. У разі, коли вартість роботи не визначено, виконавець сплачує неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. Загальна вартість робіт за Договором (з урахуванням листів замовлення №СЦ 1/7 29/07.21 від 29.07.2021 та № СЦ/2/7-29 від 29.07.2021 року) складає 168620,00 грн.. З урахуванням недоліки виготовлених столярних виробів, за домовленістю сторін замовником сплачено 144044,00 грн., за таких обставин, сума пені за весь час прострочення становить 280885,80 грн.. Також, позивач вказує, що у відповідності до листа - замовлення №СЦ 1/7 29/07.21 від 29.07.2021 року, матеріал, із якого за умовами Договору повинні бути виготовленні двері - масив ясеня. Однак, як зазначає позивач, через декілька днів після установки, на полотні дверей, внаслідок їх низької якості з`явились значні пошкодження, а саме, тріснули та розслоїлись фільонки дерева, при цьому, чітко видно, що двері виготовлені не із масиву дерева, а із матеріалу схожого на шпоноване ДСП. При цьому, вказаний матеріал є значно дешевшим ніж масив дерева. Таким, чином, враховуючи, що умовами Договору прямо передбачено матеріал, із якого повинні виготовлятись двері (усі їх частини без будь - яких застережень) а саме - масив ясеня, зважаючи, що виконавцем самостійно без згоди та відома Замовника використано для виготовлення дверей інший матеріал, який є неякісним та більш дешевим за оплачений замовником, то ФОП [PERSON] не виконано істотної умови договору, а саме щодо матеріалу виготовлення дверей, вказані двері виготовлені з істотними недоліками, тобто наявні істотні відступи від умов Договору. На підставі наведеного позивач вважає, що Договір №1 від 02.08.2021 року на виконання столярних виробів у частині виготовлення дверей (лист замовлення №СЦ 1/7 29/07.21 від 29.07.2021 року підлягає розірванню з відшкодуванням фактично сплаченої суми замовником 122372,60 грн. При цьому, позивач вказує, що про істотні недоліки виготовлення дверей позивач дізнався лише після деформації цих дверей після прийняття в експлуатацію. Крім того, позивач вказує. що такими діями, йому як споживачу було завдано моральну шкоду, яку позивач оцінює в сумі 60000,00 грн., та яка полягає у довготривалому виготовленні матеріалів, постійними та наполегливими дзвінками виконавцю, який не відповідав на дзвінки протягом декількох тижнів, що змушувало позивача зазнати душевні страждання, погіршення стосунків з оточуючими і, як наслідок, погіршення самопочуття. Також, родичі та близькі позивачу люди постійно докоряли йому у встановленні дверей з істотними недоліками, що псують загальний вигляд квартири, в якій вони знаходяться, та викликають у позивача негативні переживання (відчуття сорому, тривоги) у випадку кожного візиту гостей. Ухвалою суду від 06 грудня 2022 року, відкрито провадження у справі у порядку спрощеного провадження без виклику сторін. Як вбачається з матеріалів справи, копія ухвали суду про відкриття провадження та копія позовної заяви разом із доданими до неї додатками, яка направлялась на адресу відповідача паовернулась на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», однак, станом на день виготовлення рішення, відповідач процесуальним правом подати відзив на позовну заяву не скористався. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З матеріалів справи вбачається, що позивач не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку та ухвалення у справі заочного рішення. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши письмові докази, оцінивши докази кожен окремо та в їх сукупності, повно, об`єктивно та всебічно з`ясувавши обставини справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач - фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Договір - усний чи письмовий право чин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами. Відповідно до частини першої - другої ст.837 Цивільного кодексу України, За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Судом встановлено, що 02 серпня 2021 року між ФОП [PERSON] та [PERSON] було укладено Договір №1 на виготовлення індивідуальних столярних виробів. (а. с. 7-8) Згідно п. 1.1 Договору, Замовник доручає, а виконавець зобов`язується власними силами та на власний ризик виконати роботи з виготовлення столярних виробів, а Замовник відповідно до умов цього договору зобов`язується прийняти та оплатити виготовлені столярні вироби. Вид столярних виробів, кількість, комплектність, комплектація, матеріал, проект та розміри вказуються замовником в письмовому замовленні. Згідно з п. 3.3 Договору, Роботи, визначені в п. 1.1 цього Договору оплачуються в наступному порядку: Після узгодження сторонами письмового замовлення Замовник сплачує виконавцю передоплату у розмірі 70 % від вартості робіт, визначених в п. 3.2 цього Договору; в день передачі столярних виробів замовник сплачує виконавцю доплату у розмірі 30% від вартості робіт, визначених в п. 3.2 цього Договору. Згідно листу замовлення №СЦ 1/7 29/07.21 від 29.07.2021 року, виробник зобов`язався виготовити та встановити сім дверних блоків на загальну суму 133450,00 грн. без врахування суми встановлення дверей у розмірі 9800,00 грн.. а всього на загальну суму 143250,00 грн.. Також, до вартості встановлення не входить витратні матеріали: клей, піна, а також фурнітура: ручка, колпачки на задвірки, ws накладки, вороток, які сплачуються по факту, згідно чеку. Згідно вказаного замовлення, двері мають бути виготовлені з ясеню. Також, згідно листу замовлення №СЦ 2/7-2 від 29.07.2021 року, виробник зобов`язався виготовити та встановити плінтус Ясень на загальну суму 19470,00 грн. без врахування суми встановлення плінтус у розмірі 5900,00 грн.. а всього на загальну суму 25370,00 грн.. Також, до вартості встановлення не входить витратні матеріали: клей, піна, дюбеля, які сплачуються по факту, згідно чеку. Таким чином, загальний розмір робіт за договором підряду становить 152920,00 грн. без врахування встановлення виробів у розмірі 15700,00 грн. Згідно вказаних замовлень, дата виготовлення становить 45 робочих днів з моменту 70% передоплати, 30 % - в день встановлення дверей. Відповідно до ст. 843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу. Частиною 2 ст. 873 ЦК України передбачено, що робота оплачується замовником після її остаточного передання підрядником. За згодою замовника робота може бути ним оплачена при укладенні договору побутового підряду шляхом видачі авансу або у повному обсязі. 03 серпня 2021 року на рахунок ФОП [PERSON] було сплачено суму у розмірі 107044,00 грн.. що становить 70% від вартості робіт та підтверджується квитанцією №23. (а. с. 13) 11 грудня 2021 року на рахунок ФОП [PERSON] було сплачено суму у розмірі 37000,00 грн., що становить 30% від вартості робіт та підтверджується прибутковим касовим ордером №8. (а. с. 14) За наведених обставин, слід дійти висновку про те, що відповідачем порушення зобов`язання в частині своєчасного виконання робіт, яке полягає у простроченні виконання зобов`язання. Виходячи з умов договору, виконавець зобов`язався виконати роботи з виготовлення столярних виробів протягом 45 робочих днів з моменту узгодження сторонами письмового замовлення та здійснення заявником передоплати, яка була здійснена 03 серпня 2021 року, таким чином, останнім днем виконання робіт завершувався 06 жовтня 2021 року. Таким чином, прострочення виконання робіт становить 65 днів, починаючи з 07.10.2021 року по 10.12.2021 року. Відповідно до ч. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів», у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Сплата виконавцем неустойки (пені), встановленої в разі невиконання, прострочення виконання або іншого неналежного виконання зобов`язання, не звільняє його від виконання зобов`язання в натурі. З огляду на те, що між сторонами було досягнуто згоди щодо зменшення вартості робіт, що становить суму у розмірі 144044,00 грн., тому, неустойка за прострочення виконання зобов`язання має бути вирахувана із вказаної суми. Враховуючи, що зобов`язання було прострочено на 65 днів, сума неустойки має становити суму у розмірі 280885,80 грн. (144044,00 грн. / 100 * 3 * 65). Разом з тим, суд зазначає наступне, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення (частина друга статті 551 ЦК України). Тлумачення частини третьої статті 551 ЦК України свідчить, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду за наявності однієї з умов: (а) якщо він значно перевищує розмір збитків; (б) за наявності інших обставин, які мають істотне значення. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 727/9352/17 (провадження № 14-319цс19) зроблено висновок, що «положення частини третьої статті 551 ЦК України з урахуванням наведених положень норм процесуального права щодо загальних засад цивільного судочинства дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. Такого висновку дійшли Верховний Суд України, зокрема, у постанові від 4 листопада 2015 року у справі № 6-1120цс15, і Велика Палата Верховного Суду у постановах від 12 грудня 2018 року у справі № 703/1181/16-ц та від 20 березня 2019 року у справі № 761/26293/16-ц. Судом апеляційної інстанції встановлено, що у зв`язку зі несвоєчасною сплатою в повному обсязі плати за користування предметом оренди, зокрема за лютий-березень 2015 року в розмірі 41 тис. 920 грн, з відповідача підлягає стягненню пеня за прострочення виконання договору оренди за період з 01 вересня 2016 року по 01 вересня 2017 року в розмірі 153 тис. 08 грн (з розрахунку 1% від розміру боргу у сумі 41 тис. 920 грн за 365 днів прострочення). Отже, висновок суду про стягнення з відповідачки на користь позивача пені у розмірі, що більше ніж утричі перевищує суму простроченого зобов`язання, не можна вважати таким, який би відповідав завданню цивільного судочинства - справедливому розгляду і вирішенню справи. Ураховуючи викладене, Велика Палата Верховного Суду вважає можливим зменшити розмір пені до 40 тис. грн, що відповідатиме принципу пропорційності у цивільному судочинстві». За таких обставин, суд вважає, що стягнення пені у розмірі, який майже у два рази перевищує розмір виконання робіт, не може вважатися таким, що відповідає загальним засадам цивільного законодавства (стаття 3 ЦК України), а тому суд, з урахуванням встановлених судом обставин, вважає за можливе зменшити розмір пені до 144044,00 грн.. Відповідно до частини другої статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Згідно частини п`ятої статті 653 ЦК України якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Пунктом 1 частини першої статті 1 Закону України «Про захист прав споживачів» визначено, що істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: він взагалі не може бути усунутий; його усунення потребує понад чотирнадцять днів; він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. Частиною четвертою статті 10 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Пунктом 1 частини другої статті 22 ЦК України визначено, що збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. В обгрунтування позовних щодо розірвіання Договору замовлення та стягнення збитку, позивач посилається на те, що у відповідності до листа - замовлення №СЦ 1/7 29/07.21 від 29.07.2021 року, матеріал, із якого за умовами Договору повинні бути виготовленні двері - масив ясеня. Однак, через декілька днів після установки, на полотні дверей, внаслідок їх низької якості з`явились значні пошкодження, а саме, тріснули та розслоїлись фільонки дерева, при цьому, чітко видно, що двері виготовлені не із масиву дерева, а із матеріалу схожого на шпоноване ДСП. При цьому, вказаний матеріал є значно дешевшим ніж масив дерева. Таким, чином, враховуючи, що умовами Договору прямо передбачено матеріал, із якого повинні виготовлятись двері (усі їх частини без будь - яких застережень) а саме - масив ясеня, зважаючи, що виконавцем самостійно без згоди та відома Замовника використано для виготовлення дверей інший матеріал, який є неякісним та більш дешевим за оплачений замовником, то ФОП [PERSON] не виконано істотної умови договору, а саме щодо матеріалу виготовлення дверей, вказані двері виготовлені з істотними недоліками, тобто наявні істотні відступи від умов Договору. Відповідно до ч. 3, 4 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів», У разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати: 1) безоплатного усунення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) у розумний строк; 2) відповідного зменшення ціни виконаної роботи (наданої послуги); 3) безоплатного виготовлення іншої речі з такого ж матеріалу і такої ж якості чи повторного виконання роботи; 4) відшкодування завданих йому збитків з усуненням недоліків виконаної роботи (наданої послуги) своїми силами чи із залученням третьої особи; 5) реалізації інших прав, що передбачені чинним законодавством на день укладення відповідного договору. Зазначені вимоги підлягають задоволенню у разі виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) або під час її виконання (надання), а в разі неможливості виявлення недоліків під час приймання виконаної роботи (наданої послуги) - протягом гарантійного чи іншого строку, встановленого договором, чи протягом двох років з дня прийняття виконаної роботи (наданої послуги) у разі відсутності гарантійного чи іншого строку, встановленого законодавством або договором. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред`явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років. За наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Якщо істотні недоліки було виявлено в роботі (послузі), виконаній з матеріалу споживача, споживач має право вимагати на свій вибір або виконання її з такого ж матеріалу виконавця, або розірвання договору і відшкодування збитків. Зазначені вимоги можуть бути пред`явлені споживачем протягом строків, передбачених нормативно-правовими актами та умовами договору, а в разі відсутності таких строків - протягом десяти років. Зі змісту правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 13 червня 2018 року по справі №548/981/15-ц (провадження №14-182цс18) вбачається, що у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються (частина друга статті 653 ЦК України). Якщо договір розривається у судовому порядку, зобов`язання припиняється з моменту набрання рішенням суду про розірвання договору законної сили (частина третя цієї статті). Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 30 грудня 2020 року в справі № 607/5404/18 (провадження № 61-18654св19) дійшов висновку, що «вирішуючи питання про оцінку істотності порушення стороною договору, суди повинні встановити не лише наявність істотного порушення договору, а й наявність шкоди, завданої цим порушенням другою стороною, яка може бути виражена у вигляді реальних збитків та (або) упущеної вигоди, її розмір, який не дозволяє потерпілій стороні отримати очікуване при укладенні договору, а також установити, чи є справді істотною різниця між тим, на що має право розраховувати сторона, укладаючи договір, і тим, що в дійсності вона змогла отримати». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 травня 2020 року в справі № 2-879/13 (провадження № 61-10802св18) зазначено, що «сторона має довести ті обставини, на які вона посилається, і саме такі належним чином вчинені дії позивача, за загальним правилом, є підставою для задоволення його позову. Натомість відсутність належного спростування іншою стороною обставин, на які посилається сторона без належного їх доведення, сама по собі не є підставою для задоволення позову, оскільки суперечить загальним принципам доказування у цивільних справах, встановлених процесуальним законом». Отже, виявлення у виробі істотного недоліку є підставою для розірвання договору та стягнення збитків. Разом з тим, з обсягу долучених до матеріалів справи доказів, позивачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів невиконання відповідачем зобов`язань за договором підряду або істотності порушення договору, клопотань про призначення судової експертизи не заявлено, які б підтвердили наявність у виробі істотні недоліки. При цьому, суд не є експертом (судовим експертом), що має відповідну кваліфікацію і професійні знання з питань, що досліджуються та не претендує на статус судового експерта, а відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, При розгляді справи принцип змагальності учасників процесу та рівності між собою є основоположними. Засада рівності всіх учасників процесу перед законом і судом забезпечує гарантії доступності правосуддя та реалізації права на судовий захист, закріплений в ч.1 ст. 55 Конституції України. Ця засада є похідною від загального принципу рівності громадян перед законом визначеного ч.1 ст.24 основного Закону, і стосується зокрема сфери судочинства. Надаючи оцінкам наданих позивачем доказів, суд приймає до уваги надані позивачем світлини, які, на думку позивача можуть вказати на істотні недоліки у виробі, разом з тим, з даних світлин неможливо встановити матеріал, з якого виготовлено двері, також, не зрозуміло чи світлини відображають один і той самий виріб, оскільки у листі замовленні №СЦ 1/7 29/07.21 від 29.07.2021 року міститься перелік із семи виробів із зазначенням різної ціни та розмірів. У ст.81 ЦПК України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Таким чином, суд дійшов висновку, що вимоги позивача не підтверджені належними та допустимими доказами, у зв`язку з чим в їх задоволенні слід відмовити. Відповідно до положень ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Обгрунтовуючи підстави для стягнення з відповідача моральної шкоди, яка визначена позивачем у розмірі 60000,00 грн., позивач зазначає, що з вини відповідача, у нього виразились певні душевні страждання, викликані у довготривалому виготовленні матеріалів, постійними та наполегливими дзвінками виконавцю, який не відповідав на дзвінки протягом декількох тижнів, що змушувало позивача зазнати душевні страждання, погіршення стосунків з оточуючими і, як наслідок, погіршення самопочуття. Також, родичі та близькі позивачу люди постійно докоряли йому у встановленні дверей з істотними недоліками, що псують загальний вигляд квартири, в якій вони знаходяться, та викликають у позивача негативні переживання (відчуття сорому, тривоги) у випадку кожного візиту гостей. Пленум Верховного Суду України у постанові від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» роз`яснив судам, що суд має врахувати характер та обсяг заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, ступінь вини відповідача у кожному конкретному випадку, а також інші обставини, зокрема, характер і тривалість страждань, стан здоров`я потерпілого, тяжкість завданої травми, наслідки тілесних ушкоджень, істотність вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Наявність моральної шкоди доводиться позивачем, який в позовній заяві має зазначити, які моральні страждання та у зв`язку з чим він поніс і чим обґрунтовується розмір компенсації. Розмір відшкодування моральної шкоди оцінюється самим потерпілим та визначається у позовній заяві. Суд з урахуванням положень ст. 23 ЦК України приходить до висновку, що завдана моральна шкода, яка полягає у порушенні прав споживача в частині дотримання строків виготовлення замовлення має бути стягнута з відповідача. Здійснивши оцінку всіх доказів кожного окремо та в їх сукупності, дотримуючись принципів розумності та справедливості, суд вважає за необхідне визначити розмір відшкодування моральної шкоди у сумі 5000,00 грн. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на викладене, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Фізичної особи - підприємця [PERSON] про захист прав споживачів, розірвання договору, стягнення збитків, неустойки за прострочення виконання зобов`язання та стягнення моральної шкоди, підлягають частковому задоволенню, ухвалюючи рішення, суд присуджує стягнути з відповідача на користь позивача неустойку у розмірі 144044,00 грн. за прострочення на 65 днів виконання зобов`язання за Договором №1 від 02.08.2021 року на виготовлення індивідуальних столярних виробів, в іншій частині, позовні вимоги не підлягають задоволенню. В порядку ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з Фізичної особи підприємця [PERSON] на користь Держави судовий збір у розмірі 1490,44 грн. відповідно до задоволеним позовним вимогам. Враховуючи наведене та

Outcome: partial