Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

Позивач ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», який є правонаступником ПАТ «Київенерго», звернувся до суду з позовом до відповідачки [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідачка є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі». 23.12.2021 року працівниками позивача за адресою відповідачки було виявлено порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «самовільне підключення електропроводок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ОСР несанкціоноване підключення після відключення 28.10.2021 року без порушення схеми обліку, про що складено акт порушень № 001274. Відповідно до проведеного комісією розрахунку всього підлягає до сплати 12262,01 грн. Станом на 01.06.2022 року сума заборгованості відповідачкою не сплачена, у зв`язку з чим позивач звертається до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідачки на користь ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» заборгованість за не обліковану електричну енергію у розмірі 12262,01 грн. та судові витрати по справі. Відповідно до вимог ст. 19, 274 ЦПК України справа за позовом ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 26.01.2023 року від представника позивача до суду надійшли Пояснення по справі, відповідно до яких зазначено, що у судовому засіданні, яке відбулось 20.12.2022 року, відповідачем було повідомлено, що прилад обліку електричної енергії, до якого було здійснено самовільне підключення, належить до квартири [ADDRESS] , а не до квартири [ADDRESS] , в якій проживає відповідачка. 10.11.2021 та 17.12.2021 уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було проведено відповідні технічні перевірки за адресою: [ADDRESS] , в результаті яких було встановлено, що забудовником на лічильниках квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] було невірно зазначено номера квартир, до яких належать відповідні прилади обліку. Таким чином, для обліку спожитої електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , встановлено лічильник № 10151524 (хоча на даному лічильнику зазначено номер квартири [ADDRESS] ), а для обліку спожитої електричної енергії за адресою: [ADDRESS] встановлено лічильник № 09343764 (хоча на даному лічильнику зазначено номер квартири [ADDRESS] ). Так, самовільне підключення, на підставі якого було складено Акт про порушення від 23.12.2021 № 001274, було здійснено саме до приладу обліку під номером 09343764, що підтверджується фото-доказами, долученими до позовної заяви. Відповідний прилад обліку електричної енергії включений на навантаження квартири [ADDRESS] . 02.03.2023 року від представника позивача до суду надійшли Пояснення по справі, відповідно до яких зазначено, що року на адресу відповідача направлено попередження про заборгованість, у зв`язку з тим , що спожита електрична енергія не оплачувалась з 2019 року.28.10.2021 року відповідно до наряду про відключення за адресою відповідача здійснено припинення постачання електричної енергії у зв`язку із заборгованістю, яка сформувалась за особовим рахунком № [NUMBER] перед компанією постачальником. Припинення електричної енергії до помешкання відбулося шляхом від`єднання ввідного автомату, опломбовано пломбою № 21579501.Представник звертає увагу суду, що саме 28.10.2021 року відповідачем було проведено часткову сплату заборгованості, що також підтверджує відключення від електропостачання , оскільки як уже зазначалось оплати від відповідача не надходили з 2019 року. 03.11.2021 року до ТОВ «Київські енергетичні послуги» з заявою звернулась гр. [PERSON] , що мешкає за адресою: [ADDRESS] , в якійпросила перевірити її прилад обліку, оскільки невідповідність в лічильниках була виявлена електриком ОСББ. Для подальшого розгляду вказане звернення було передано позивачу.10.11.2021 року за адресою : [ADDRESS] , складено акт технічної перевірки, чим встановлено , що прилад обліку квартири [ADDRESS] , фактично включений на навантаження кв.154.В результаті здійснених технічних перевірок було встановлено, що забудовником або іншою особою на лічильниках квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] було невірно зазначено номера квартир, до яких належать відповідні прилади обліку. 23.12.2021 року за адресою відповідача представниками позивача було виявлено порушення пункту 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що відповідає порушенню п. 8.4.2. ПРРЕЕ а саме: «самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, несанкціоноване (не погоджене) ПРАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» після відключення, що не є власністю ОСР, після відключення 28.10.2021 року, без порушення схеми обліку. Порушення продемонстровано споживачу. Акт про порушення № 001274 від 23.12.2021 було складено представниками позивача у присутності споживача [PERSON] , однак від підпису вона відмовилась. Порушення продемонстровано споживачу. Зауваження та пояснення до акту відсутні. 29.12.2021 року на адресу відповідача направлено акт про порушення з запрошенням на засідання комісії з розгляду актів про порушення.У п.п. 8.2.6. ПРРЕЕ заначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. 02.02.2022 року на засіданні комісії в присутності [PERSON] у відповідності до зазначених вимог ПРРЕЕ, розглянуто вищевказаний акт. комісією прийнято рішення про проведення нарахувань згідно з п.8.4.11 та за формулою №5 визначеною главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Сума не облікованої електричної енергії складає 12 262,01 грн. Рішення комісії оформлено протоколом №129 від 02.02.2022, копія якого видана споживачу, [PERSON] внесла свої зауваження. Представник звертає увагу суду, що відповідач рішення комісії оформлене протоколом №129 від 02.02.2022 в судовому порядку не оскаржувала, не дивлячись на незгоду з порушенням. Тому, акт про порушення № 001274 від 23.12.2021 за своєю формою і змістом відповідає вимогам законодавства, містить опис виявленого порушення із посиланням на відповідні положення спеціальних нормативно-правових актів у цій галузі, містить посилання на фотофіксацію. Отже, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулося з позовною заявою, не порушуючи норм чинного законодавства України, водночас відповідач хоче уникнути відповідальності за несплату нарахувань. Відповідачка у встановлений судом строк не надала до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. У судовому засіданні представник позивача повністю підтримала позовні вимоги, просила їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] на початку розгляду справи позовні вимоги не визнала та просила відмовити у задоволенні позовних вимог. У подальшому відповідачка у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила. Вислухавши пояснення представника позивача, відповідачки, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно із статтями 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до вимог статей 76-79 ЦПК України доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух. Судом встановлено, що відповідачка [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «Київенерго». Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Правовідносини з постачання електричної енергії регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року. Відповідно до положення ч. 4 ст. 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Відповідно до ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п. 8.2.4. ПРРЕЕ зазначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, ознак втручання в параметри розрахункових засобів обліку вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж, розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформляється акт про порушення. Як встановлено при розгляді справи, 23.12.2021 року працівниками ДТЕК за адресою відповідачки було виявлено порушення п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п. 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: «самовільне підключення електропроводок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю ОСР несанкціоноване підключення після відключення 28.10.2021 року без порушення схеми обліку, про що складено акт порушень № 001274. 29.12.2021 року на адресу відповідача направлено акт про порушення з запрошенням на засідання комісії з розгляду актів про порушення. У п.п. 8.2.6. ПРРЕЕ заначено, що на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. 02.02.2022 року на засіданні комісії в присутності [PERSON] у відповідності до зазначених вимог ПРРЕЕ, розглянуто вищевказаний акт, комісією прийнято рішення про проведення нарахувань згідно з п.8.4.11 та за формулою №5 визначеною главою 8.4 розділу VIII Правил роздрібного ринку електричної енергії. Сума не облікованої електричної енергії складає 12 262,01 грн. Рішення комісії оформлено протоколом №129 від 02.02.2022, копія якого видана споживачу, [PERSON] внесла свої зауваження. Відповідач рішення комісії оформлене протоколом №129 від 02.02.2022 в судовому порядку не оскаржувала, не дивлячись на незгоду з порушенням. Станом на 01.06.2022 року сума заборгованості відповідачкою не була сплачена, що стало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Враховуючи викладене вище, встановлені у справі обставини, вимоги діючого законодавства, суд приходить до висновку, що нарахована до сплати сума за необліковану спожиту електричну енергію у розмірі 12262, 01 грн. повинна бути стягнута з відповідача на користь позивача. Згідно із ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Статтями 10-13 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені Конституцією та законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах - не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідно до вимог ст. 76-83 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами : 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У разі посилання учасника справи на не вчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину не вчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Перевіряючи обґрунтованість заперечень відповідача на невідповідність фактичним обставинам справи та доданим позивачем до позовної заяви документів, суд вважає, що наведені відповідачем доводи жодним чином не спростовують доводи позивача та не підтверджені будь якими доказами. Позивачем надано суду належні та допустимі докази на підтвердження того, що самовільне підключення було виявлено саме до квартири, в якій зареєстрована та проживає відповідачка, ця обставина була встановлена працівниками позивача при проведенні обстеження приладу обліку електричної енергії, про що було складено відповідний акт. Тому доводи відповідачки про те, що вона не здійснювала самовільного підключення поза лічильником, не можуть бути прийняті до уваги та бути підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Що стосується обставин, що були виявлені у процесі розгляду справи, щодо невідповідності номерів квартир на лічильниках номерам квартир, які їх використовують, то слід зазначити, що 10.11.2022 року та 17.12.2022 року уповноваженими представниками ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було проведено відповідні технічні перевірки за адресою: [ADDRESS] , в результаті яких було встановлено, що забудовником на лічильниках квартири [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] було невірно зазначено номера квартир, до яких належать відповідні прилади обліку. При цьому використовуються вказані лічильники правильно, як вони розташовані та приєднані до квартир, споживачі використовують показники лічильників, що приєднані до їх квартир. Таким чином, дана невідповідність суттєво не впливає на розрахунок заборгованості, що виникла у відповідача. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2481,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved