Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-26 00:00:00

Процедура (рух справи): У грудні 2022 року прокурор звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення з нього шкоди, заподіяної водним живим ресурсам в розмірі 8024 грн. Відповідно до ч.4 та ч.6 ст.19, ч.ч. 1-4 ст.274 ЦПК України ухвалою суду від 22 грудня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Прокурор 27 березня 2023 року подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Представник позивача в судове засідання не з`явився. 03 березня 2023 року подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. 29 грудня 2022 року подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом в силу ч. 2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Позиція прокурора в інтересах позивача, Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області : Позовні вимоги позивач мотивує тим, що 17 липня 2021 року на території Кам`янського водосховища р. Дніпро біля Кременчуцької ГЕС Олександрійського району Кіровоградської області Бабиченко В.Г. здійснив лов риби незаконними знаряддям лову. В ході огляду місця події було вилучено одну ставну сітку з волосіння білого кольору довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метра, з діаметром вічка 45 міліметрів, гумовий надувний човен зеленого кольору «Bark» без номерного знаку з двома веслами, а також свіже виловлену рибу, а саме: судак - 15 штук, плоскирка - 8 штук, карась - 6 штук. Своїми умисними діяннями [PERSON] порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст.63 Закону України «Про тваринний світ». Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи [PERSON] заподіяв шкоду водним ресурсам України на загальну суму 8 024 грн., яка є істотною шкодою. Вироком Світловодського міськрайонного суду від 23 серпня 2022 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено йому покарання у вигляді 1 року обмеження волі із застосуванням ст.75 КК України - до 1 року іспитового строку, проте питання про відшкодування завданої правопорушенням шкоди не вирішено. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач надав суду такі докази: - копію вироку Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 23 серпня 2022 року про визнання [PERSON] винуватим за ч.1 ст.249 КК України; - висновок експертизи від 27 липня 2021 року про розмір заподіяної шкоди в сумі 8024 грн.; Позиція відповідача, [PERSON] : Відповідач подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності на підставі наявних у справі доказів. Позовні вимоги визнає у повному обсязі та не заперечує щодо їх задоволення. Крім того, просив суд розстрочити виконання рішення суду строком на 3 місяці у зв`язку із скрутним матеріальним становищем, зазначивши, що на даний час його заробітна плата складає близько 8000 грн. на місяць, тому він позбавлений можливості одразу сплатити всю суму. Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши матеріали справи та зміст заяви позивача по суті справи, оцінивши у єдності та в сукупності надані позивачем докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізувавши норми права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені належними та допустимими доказами, тому позов прокурора в інтересах Управління Державного\~агентства меліорації\~та рибного\~господарства у\~Кіровоградській області слід задовольнити, з таких підстав. Встановлені судом обставини справи: 17 липня 2021 року на території Кам`янського водосховища р. Дніпро біля Кременчуцької ГЕС Олександрійського району Кіровоградської області Бабиченко В.Г. здійснив лов риби незаконними знаряддям лову. В ході огляду місця події було вилучено одну ставну сітку з волосіння білого кольору довжиною 30 метрів, висотою 1,5 метра, з діаметром вічка 45 міліметрів, гумовий надувний човен зеленого кольору «Bark» без номерного знаку з двома веслами, а також свіже виловлену рибу, а саме: судак -15 штук, плоскирка -8 штук, карась-6 штук. Своїми умисними діяннями [PERSON] порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», ст.63 Закону України «Про тваринний світ». Згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи [PERSON] заподіяв шкоду водним ресурсам України на загальну суму 8 024 грн., яка є істотною шкодою. Вироком Світловодського міськрайонного суду від 23 серпня 2022 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України та призначено йому покарання у вигляді 1 року обмеження волі з застосуванням ст.75 КК України - до 1 року іспитового строку, проте питання про відшкодування завданої правопорушенням шкоди не вирішено. Розмір матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконних дій [PERSON] (6 екз. Карась х 17 грн. = 102 грн., 8 екз. Плоскирка х 34 = 272 грн., 15 екз. Судак х 510 = 7650 грн. ) розраховано у відповідності до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об`єктах, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209. У грудні\~2022\~року прокурор\~в інтересах\~держави в\~особі Управління\~Державного агентства\~меліорації та\~рибного господарства\~у Кіровоградській\~області,\~звернувся до\~суду з\~позовною заявою\~до [PERSON] \~про стягнення\~з нього\~матеріальної шкоди,\~заподіяної \~водним живим\~ресурсам в\~розмірі 8024\~грн. 27 березня 2023 року відповідачем [PERSON] заявлено клопотання про розстрочення сплати матеріальної шкоди строком на три місяці, у зв`язку із скрутним матеріальним становищем. Вказані обставини справи підтверджуються належними та допустимими доказами, та не оспорюються. Оцінка суду: Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Так, відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до Положення про Державного агентства меліорації та рибного господарства в Кіровоградській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України №229 від 15.07.2016 (зі змінами), Кіровоградський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства меліорації та рибного господарства України, яке діє в складі Держрибагентства України та виконує завдання щодо реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками. Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 р. (далі - Правила), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань. Пунктом 6.3. Правил передбачено, що застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно ч.2\~ст.63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» відповідальність\~за порушення\~законодавства в\~галузі охорони,\~використання і\~відтворення тваринного\~світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об`єктів тваринного світу. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. За змістом статей 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Згідно ч. 1\~ст. 267 ЦПК України, суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4\~ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Відповідно до\~ст.\~ст.12,\~81\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог і\~заперечень,\~крім випадків\~встановлених цим\~Кодексом.\~Доказуванню підлягають\~обставини,\~які обґрунтовують\~заявлені вимоги\~чи заперечення\~або мають\~інше значення\~для ухвалення\~рішення у\~справі і\~щодо яких\~у сторін\~та інших\~осіб,\~які беруть\~участь у\~справі,\~виникає спір.\~Докази подаються\~сторонами та\~іншими особами,\~які беруть\~участь у\~справі.\~Доказування не\~може ґрунтуватися\~на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Висновок суду: Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому враховуючи, що вина [PERSON] , у заподіянні шкоди державі внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 8024 гривень є доведеною судовим рішенням, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів, суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з [PERSON] майнової шкоди слід задовольнити. Клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суду є обгрунтованим, тому [PERSON] слід розстрочити виконання рішення суду в частині стягнення з нього шкоди у сумі 8024 грн., строком на 3 (три) місяці щомісячними рівними платежами. У зв`язку з визнанням відповідачам позову, в порядку ч. 1 ст.142 ЦПК України, з слід стягнути на користь держави судовий збір у розмірі 1240,50 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved