Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-16 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду із позовом до Комунального підприємства «Київтеплоенерго» про зобов`язання здійснити перерахунок за надані послуги з постачання теплової енергії. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Послуги з центрального опалення надаються КП «Київтеплоенерго» за тарифами без використання лічильників теплової енергії. Однак з 2021 року на квартиру позивача почали проводитися нарахування за надані послуги за цінами не співвмірними з квадратурою квартири. Представник позивача було направлено адвокатський запит до відповідача щодо підстав нарахування плати за послуги постачання теплової енергії та отримано відповідь з якої вбачається, що відповідачем було об`єднано в групу два вузли комерційного обліку. Позивач вважає такі дії відповідача протиправними, в зв`язку з чим і звернулася з даним позовом до суду. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд їх задовольнити з підстав викладених у позові. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог в повному обсязі з підстав викладених у відзиві на позов, у зв`язку з необґрунтованістю та безпідставністю. Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, покази свідка, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Розпорядженням КМДА від 27.12.2017 № 1693 комунальним підприємством, за яким закріплено на праві господарського відання майно комунальної власності територіальної громади міста Києва, повернуте із володіння та користування ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» після припинення Угоди, визначено Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (КП «Київтеплоенерго»). Відповідно до Розпорядження Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.04.2018 № 591 Комунальному підприємству «Київтеплоенерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з виробництва та постачання теплової енергії споживачам. Отже, КП «Київтеплоенерго» набуло статусу виконавця послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води в житловому будинку за адресою [ADDRESS] з 01.05.2018. Як встановлено судом [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] та споживачем послуг централізованого опалення, що не заперечувалося позивачем та її представником. Питання нарахувань послуг з централізованого опалення та централізованого постачання гарячої води регулюються Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» , Правилами надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630, та іншими нормативно-правовими актами у сфері житлово-комунальних послуг. Нарахування плати за отриману послугу з централізованого опалення мешканцям вищезазначеного житлового будинку проводяться відповідно до п. 12 Правил, а саме: у багатоквартирному будинку, де окремі або всі квартири обладнані квартирними засобами обліку теплової енергії, споживачі, які не мають таких засобів обліку та які не передали виконавцю показання квартирних засобів обліку теплової енергії, оплачують таку послугу за показаннями будинкового засобу обліку теплової енергії пропорційно опалюваній площі квартири за умови здійснення власником, балансоутримувачем будинку та/або виконавцем заходів з утеплення місць загального користування будинку (МЗК). Плата за послугу з ЦО для окремої квартири з квартирним засобом обліку теплової енергії (КЗОТЕ) визначається як сума обсягу теплової енергії, спожитої на опалення квартири, визначеного згідно з показаннями квартирного засобу обліку, та обсягу теплової енергії, що витрачений як частка квартири на опалення МЗК, помножена на встановлений тариф. Обсяг теплової енергії, спожитої на опалення квартири без КЗОТЕ, визначається пропорційно опалювальної площі цієї квартири у загальній площі квартир без КЗОТЕ до кількості теплової енергії, яка є різницею між загальним обсягом теплової енергії на потреби ЦО, та сумою витрат теплової енергії згідно з показаннями всіх КЗОТЕ і обсягу теплової енергії на потреби ЦО МЗК. Систему централізованого опалення житлового будинку за адресою: [ADDRESS] оснащено двома вузлами комерційного обліку теплової енергії: зав. № 57601 марки AKBA- MBT - діапазон розповсюдження квартир 1 - 234; зав. № 52751 марки AKBA- MBT - діапазон розповсюдження квартир: 235 - 588. Опалювальна площа квартир житлового будинку за адресою: [ADDRESS] становить: 43440,90 кв.м, частина квартир оснащена квартирними засобами обліку теплової енергії (КЗОТЕ), квартири оснащені індивідуальною системою опалення відсутні; нежитлові приміщення, система опалення яких підключена до загальнобудинкової системи відсутні. Зокрема опалювальна площа в діапазоні квартир з 1 - 234 (дані на 01.07.2021) становить 17405,20 кв.м. У січні 2021 року для пропорційного та справедливого розподілу між споживачами обсягу спожитих послуг ЦО за адресою: [ADDRESS] два вузли комерційного обліку № 57601 та № 52751 марки AKBA- MBT-M буд. 2 було об`єднано в групу, що не суперечить засадам забезпечення комерційного обліку послуг з постачання теплової енергії, визначених Законом України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання». Підприємством надано інформацію щодо обсягів спожитої теплової енергії (Гкал) житловим будинком за адресою: [ADDRESS] з жовтня 2020 року по квітень 2021 року, що підтверджується наданими відповідачем даними. Відповідно до п. 2 ст. 11 Закону, споживач щомісяця передає показання вузлів розподільного обліку виконавцю відповідних комунальних послуг. Також, ч. 2 п. 14 та п. 18, п. 20 Правил встановлено, що показання квартирних засобів обліку знімаються та передаються споживачем щомісяця. Отже, відповідальність за правдивість та своєчасність надання показань законодавством покладено саме на споживача. Відповідно до ч. 4 ст. 11 Закону у разі відсутності у виконавця показань квартирних засобів обліку за розрахунковий період (показання не були передані споживачем), плата за послуги протягом трьох місяців нараховується споживачу за середньодобовим обсягом споживання відповідної послуги за останні дванадцять місяців з урахуванням кількості днів її надання (для послуг з теплопостачання - за середнім споживанням попереднього опалювального періоду), а по закінченню цього строку - як для приміщення, що не обладнане квартирним засобом обліку. Враховуючи вищезазначене, споживачі, які не передали показання квартирного засобу обліку, отримують рахунки з розрахунковими нарахуваннями. Після повідомлення споживачем показань квартирного засобу обліку теплової енергії КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» здійснює коригування нарахувань відповідно до фактичних показань. Слід зазначити, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту. Тому, за особовими рахунками квартир, де встановлено квартирні засоби обліку теплової енергії (КЗОТЕ), проте не було надано доступ для контрольного зняття показань, а також де не підтверджено придатність до роботи таких засобів (закінчено/невідомий термін чергової повірки), в програмному забезпеченні підприємства було знято ознаку наявності КЗОТЕ. Нарахування за послугу з ЦО для таких квартир здійснено як для квартир без КЗОТЕ. Після отримання інформації щодо фактичних показань КЗОТЕ та підтвердження їх робочого стану підприємство відновлює ознаку наявності КЗОТЕ та здійснює відповідні корегування нарахувань відповідно до фактичного споживання. Слід зазначити, що після проведених корегувань згідно фактичними показаннями КЗОТЕ та перерозподілу показань будинкового вузла комерційного обліку теплової енергії здійснені перерахунки за послугу з ЦО для мешканців квартир, що не обладнано КЗОТЕ, можуть бути як в сторону збільшення так і в сторону зменшення. За інформацією програмного комплексу підприємства квартира 213 вузлом розподільного обліку теплової енергії не обладнана, що не заперечувалося представником позивача в судовому засіданні. Тому, в опалювальному періоді 2020/2021рр. відповідно до п. 4 ст. 11 Закону було проведено перерозподіл витрати теплової енергії по показникам будинкового засобу обліку зав. № 57601 та № 52751 марки AKBA- MBT-M, (обсяг відкоригованих по фактичним показникам квартирних лічильників нарахування по середньому або по розподіленню будинкового ЗОТЕ («планові») перерозподілено на всі квартири будинку). Для квартири [ADDRESS] сума коригування (донарахування) була відображена в рахунку-повідомленні за комунальні послуги за відповідні розрахункові періоди. Розрахунок заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води за період з 01.01.2019 до 30.06.2021. КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» у своїй діяльності керується принципами державної політики у сфері теплопостачання, зокрема принципом взаємної відповідальності суб`єктів відносин за якісне надання комунальних послуг. Підприємство має забезпечувати температурний та гідравлічний режими роботи системи теплопостачання. Вжиття заходів для належного функціонування внутрішньобудинкової системи теплоспоживання мають забезпечувати балансоутримувачі житлових будинків. Так, Правилами підготовки теплових господарств до опалювального періоду, затвердженими Наказом від 10.12.2008 № 620/378 Зареєстровані в Міністерстві юстиції України 31.12.2008 за № 1310/16001 (Правила підготовки) встановлено єдиний порядок підготовки теплових господарств до опалювального періоду. Відповідно до вимоги до підготовки будівель і споруд до опалювального сезону у процесі осіннього технічного огляду балансоутримувач має перевірити стан осклення вікон будівель і споруд, сходових клітин, ущільнення вікон, вхідних дверей та дверей на горищах. Теплопостачальне підприємство в рамках підготовки об`єктів теплопостачання до роботи в опалювальний період здійснює перевірку готовності систем теплоспоживання будинків в частині виконання балансоутримувачем регламентних робіт з підготовки системи теплоспоживання згідно з тимчасовим обов`язковим переліком робіт з підготовки систем теплоспоживання до роботи в опалювальний період 2021/2022 року, затвердженим Київської міської державною адміністрацією. Після виконання балансоутримувачем обов`язкового обсягу робіт з підготовки системи теплоспоживання будинку працівники КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» здійснюють її перевірку та у разі відсутності зауважень видають Акт готовності до опалювального періоду (копія додається), який є невід`ємною частиною паспорта готовності до роботи в опалювальний період будинку, що отримується балансоутримувачем будинку. Аналогічну правову позицію займає Комунальний Концерн «Центр комунального сервісу», яким надано відповіді від 19.02.2021 № 02/рц-3252, від 23.03.2021 № 02/рц-5980, від 19.04.2021 № 02/рц-7725 (копії додано до позову) на звернення Позивача. В судовому засіданні позивачем не доведено факту неправомірності дій КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО». Крім того, в судовому засіданні була допитана начальник відділу роботи з дебюторської заборгованості КП «Київтеплоенерго» [PERSON] , яка пояснила, що даний будинок обладнаний загальнобудинковим лічильником. Нарахування відбувається кожен розрахунковий місяць відповідно до постанови КМУ №630. Після обчислення всіх даних різниця розподіляється між споживачами які не мають квартирних лічильників тепла. Також свідок підтвердила наявність двох лічильників у будинку. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких Суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 77, ст. 80 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. В п. 27 Постанови № 2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснено, що виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З матеріалів справи не вбачається та в судовому засіданні не доведено, що КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» порушило права та інтереси позивача. Таким чином з врахуванням викладеного, повно та всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог. Оскільки в задоволені позову відмовлено, тому вимога позивача про стягнення судових витрат не підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed