Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-12 00:00:00

21\~квітня 2021\~року до Приморського районного суду м. Одеси надійшов позов [PERSON] до акціонерного товариства «Альфа-Банк» (нова назва АТ «СЕНС БАНК», приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Червинської Ніли Євгенівни за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог: [PERSON] про скасування рішення, припинення права власності, поновлення права власності. Позовні вимоги мотивовані тим, що між нею та АКБСР «Укрсоцбанк», правонасутпником якого є відповідач, було укладено Іпотечний договір № 1157 від 01.06.2007 року. Договір був укладений нею як майновим поручителем за зобов`язаннями її сина [PERSON] по договору кредиту № 2007/34-20/05 від 01.06.2007 року. Предметом іпотеки була квартира [ADDRESS] , яка належала позивачу на праві власності. 09.11.2021 року стало відомо про звернення стягнення на предмет іпотеки, яке відбулось на підставі рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію права та їх обтяжень. Вказане рішення позивач вважає таким, що прийняте з порушенням вимог статей 35, 36, 37 Закону України «Про іпотеку», а тому підлягають скасуванню судом. Між відповідачем та позивачем не було укладено договір про задоволення вимог іпотекодержателя, а ст. 4 Іпотечного договору не визначена як відповідне застереження, що прирівнюється до договору про задоволення вимог іпотекодержателя. Тому, рішення нотаріуса є незаконним, відповідач набув у власність квартиру незаконно, відтак право власності має бути припинено судом. Також, позивач вказав на недотримання банком обов`язку повідомлення іпотекодавця шляхом доставлення письмової вимоги про усунення порушень іпотекодавцю (позивач) та боржник, прийняття оспорюваного рішення приватним нотаріусом без отримання доказів вручення письмової вимоги про усунення порушень. Позивач в своєму позові просив, серед іншого, поновити право приватної власності на квартиру за [PERSON] . Ухвалою від 26 січня 2022 року відкрито провадження у справі, встановлений загальний порядок розгляду справи та призначено підготовче судове засідання. В той же день, тобто 26 січня 2022 року ухвалою суду, задоволено клопотання позивача\~та відстрочено [PERSON] сплату\~ судового збору за подання позовної заяви до до ухвалення рішення по справі. 10 лютого 2022 року до суду від представника відповідача акціонерного товариства «Альфа-Банк» (нова назва АТ «СЕНС БАНК» Борщенко К.Ю. надійшов відзив на позовну заяву про скасування рішення, припинення права власності, поновлення права власності, в якому просив відмовити у позовних вимогах в повному обсязі, посилаючись на те, що дійсність іпотечного застереження, узгоджується із практикою Великої палати Верховного суду, висновки якої обов`язкові до використання. Укладений між сторонами Іпотечний договір із іпотечним застереженням містить ознаки змішаного договору, тобто це одночасно договір іпотеки та договір про задоволення вимог Іпотекодержателя з відкладальною обставиною. Відповідач вважає, що дії банку щодо реєстрації права власності відповідає діючому законодавству та напралені на захист інтересів кредитора, так як отримані кредитні кошти, до теперішнього часу не повернуті позивачем. 08 квітня 2022 року на електронну адресу суду від представника позивача адвоката Дробінової І.В. надійшла до суду заява про поновлення строку для подання відповіді на відзив та відповідь на відзив по справі № 522/1506/22, в якій просили задовольнити вимоги викладені в позовній заяві від 18.01.2022 року у повному обсязі, з підстав того, що віцдповідач прийшов до хибного висновку, що іпотечний договір містить іпотечне застереження і що іпотечний договір містить ознаки змішаного договору, що не відповідає дійсності. АТ «Альфа банк», що є правонаступником АКБСРС «Укрсоцбанк» протиправно нараховано заборгованість щодо зобов`язання за яким вже наявне рішення суду про стягнення заборгованості. У відповідача відсутні належні та допустимі докази вручення вимог про усунення порушень, а також відсутні докази належної оцінки вартості предмету іпотеки, що є необхідною для державної реєстрації прав на підставі договору іпотеки. 18 квітня 2022 року на електронну адресу суду від представника відповідача [PERSON] надійшли пояснення в порядку ст. 43 ЦПК України, в яких вказав, що касаційним судом було досліджено ідентичні пункти договору в постанові Верховного суду від 28.07.2021 року справа № 750/2254/19, тому іпотечний договір містить відповідне застереження, про можливість задоволення вимог кредитора за рахунок іпотечного майна, шляхом реєстрації права власності. В зв`язку з чим, позовні вимоги не визнав та просив провести судове засідання без участі представника АТ «Альфа-Банк». 17 травня 2022 року на електронну адресу суду від представника позивача адвоката Дробінової І.В. надійшли пояснення щодо пояснень від 19.04.2022 року, в яких просила задовольнити вимоги, викладені в позовній заяві від 18.01.2022 року в повному обсязі. 15 вересня 2022 року на електронну адресу суду представником відповідача [PERSON] подано письмові пояснення в порядку ст. 43 ЦПК України від 11.08.2022 року з наданням актуальної судової практики до ідентичних правовідносин, в яких вказав, що позивач обрав невірний спосіб захисту прав, що є окремою підставою для відмови у позовних вимогах. 15\~вересня 2022\~року від\~представника позивача\~до суду\~надійшла уточнена\~позовна заява\~про припинення\~права власності,\~скасування рішення,\~поновлення і\~реєстрацію прававласності, в якій просила: Припинити право приватної власності Акціонерного товариства "АЛЬФА-БАНК" (код ЄДРПОУ: 23494714) на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2471900351100. Скасувати Рішення приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Чсревинської Ніли Євгенівни від 05.10.2021 року, індексний номер: 60764950 про державну реєстрацію права та їх обтяжень (з відкриттям розділу) за Акціонерним товариством "АЛЬФА-БАНК" (Код ЄДРПОУ: 23494714) права приватної власності на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2471900351100. Поновити право приватної власності за [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] ) на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2471900351100, яке вона набула на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 25.11.1996 року, виданого Одеською залізницею на підставі розпорядження органу приватизації від 25.11.1996 року за № 416, право власності на яку зареєстроване ОМБТІ 03.01.1997 року за номером запису 322 в книзі 213пр-10, та свідоцтва про право на спадщину за законом від 07.04.2003 року по спадковій справі № 369/2002р., зареєстровано за № 2-113, право власності зареєстровано в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно КП ОМБТІ та РОН 28.04.2007 року у відповідності до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 28.04.2007 року за № 14416520, за реєстраційним номером: 18706609, за номером запису 322 в книзі 637пр-62. Зареєструвати право власності за [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] , зареєстроване місце проживання: [ADDRESS] ) на квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 2471900351100. Стягнути з Головного управління Акціонерного товариства "АЛЬФА-БАНК" (код ЄДРПОУ: 23494714) та приватного нотаріуса Одеського міського нотаріального округу Черевинської Ніли Євгенівни (Свідоцтво про право на зайняття нотаріальною діяльністю № 5105) на користь [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ) судовий збір у розмірі 12 241 грн. 20 коп. (дванадцять тисяч двісті сорок одна гривня 20 копійок) та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 13 000 грн. (тринадцять тисяч гривень). 05 січня 2023 року на електронну адресу суду надійшла заява про зміну АТ «Альфа-банк» на АТ «Сенс Банк» у зв`язку зі зміною назви, яку задоволено ухвалою суду. 13 січня 2023 року на електронну адресу суду представник позивача [PERSON] адвокат Дробінова І.В. вважала необхідним направити судові дебати по справі № 522/1506/22 у формі письмових пояснень задля розгляду справи незалежно від наявності чи відсутності постачання електроенергії у приміщенні суду, в яких підтримала заявлені уточнені позовні вимоги. 24 січня 2023 року від представника відповідача [PERSON] надійшли до суду письмові пояснення у судові дебати, в яких просив відмовити у позовних вимогах в повному обсязі. Судове засідання 24 січня 2023 року не відбулось у зв`язку з неявкою відповідача привтаного нотаріуса Червинської Н.Є. та відсутністю відомостей щодо належного її сповіщення. Наступне судове засідання було призначено на 13 березня 2023 року. В судове засідання 13 березня 2023 року з`явились представник позивачки та третьої особи [PERSON] . Не з`явились відповідач нотаріус Червинська Н.Є., про дату, час та місце проведення судового засідання була повідомлена належним чином та завчасно, повістка була вручена 22.02.2023 року, що підтверджується поштовим повідомленням. Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 зазначив про те, що якщо учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Судом встановлено, що 01 червня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (Кредитор), правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК» (стара назва АТ «АЛЬФА БАНК») та [PERSON] (Позичальник) укладено договір кредиту № 2007/34-20/05. Згідно п. 1.1. Договору Кредитор надає Позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти в сумі 20000 доларів США, зі сплатою 13% (тринадцяти) процентів річних. Відповідно до п. 1.2. Договору Кредит надається Позичальнику на споживчі потреби (а.с. 25-30). 01 червня 2007 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» (Іпотекодержатель) правонаступником якого є АТ «СЕНС БАНК» (стара назва АТ «АЛЬФА БАНК») та громадянкою [PERSON] (Іпотекодавцем) укладено Іпотечний договір, за яким Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю у якості забезпечення виконання Позичальником основного зобов`язання двокімнатну квартиру, загальною площею 43,4 кв.м., площею 29,0 кв.м. за адресою: [ADDRESS] (предмет іпотеки) та належить Іпотекодавцю на праві приватної власності (а.с. 21-24). 02.10.2021 року на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса Червинської Ніли Євгенівни право власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] було зареєстровано за відповідачем. Позивач не погоджуючись з перереєстрацією права власності на квартиру, звернулась з даним позовом до суду, вказуючи, серед іншого, на відсутність застереження в іпотечному договорі щодо задоволення вимог іпотекодержателя, чим порушено статті 36, 37 Закону України «Про іпотеку». Відповідно до укладеного позивачем п. 2.4.3. та п. 2.4.4. Іпотечного договору, у разі невиконання або неналежного виконання Позичальником основного зобов`язання, Іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки; у разі невиконання Іпотекодавцем хоча б одного із своїх обов`язків, встановлених згідно з п.п.2.1.1 2.1.10. цього Договору, вимагати дострокового виконання Позичальником основного зобов`язання, а у разі його невиконання задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки (а.с. 22). В Іпотечному договорі укладеного позивачем 01.06.2007 року міститься цілий розділ (стаття 4) присвячений зверненню стягнення на предмет іпотеки та його реалізація, в п. 4.1 якого вказано, що у разі невиконання або неналежного виконання Позичальником (третя особа [PERSON] ) основного зобов`язання, Іпотекодержатель має право задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення стягнення на Предмет іпотеки. Відтак, посилання позивача в обгрунтування позову щодо відсутності іпотечного застереження не відповідає дійсності та спростовується дослідженими в судовому засіданні доказами. Крім того, Верховний суд в постанові від 28.07.2021 року по справі № 750/2254/19, було досліджено ідентичні пункти іпотечного договору, в якому вказав, що суди не врахували, що в іпотечному договорі (пункт 4.5) міститься застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, зокрема шляхом можливості набуття ним права власності на предмет іпотеки, яке прирівнюється до договору про задоволення вимог іпотекодержателя, тому суд доходить висновку, що іпотечний договір від 01.06.2007 року дійсно містить відповідне застереження, що лише додатково свідчить на підтведження даної тези. Посилання представника позивачки на відсутність у договорі положень, обов`язковість яких передбачена ч. 4 ст. 36 Закону України, суд також не приймає до уваги, оскільки представник позивачки посилається на положення статті у редакції на момент розгляду справи. На момент укладення договору 01.06.2007 року Закон не містив вказаних положень. Щодо твердження позивача про неналежність оцінки вартості предмету іпотеки, що є необхідним для державної реєстрації прав на підставі договору іпотеки, суд зазначає наступне: В п. 1.3. Іпотечного договору вартість предмету іпотеки, відповідно Витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно КП «Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості» від 04.05.2007 року № 14454496 становить 9871 гривень (а.с. 21). Згідно висновку про вартість майна, виконаного 15.09.2021 року вартість об`єкта оцінки - двокімнатна квартира [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] з застосуванням порівняльного методичного підходу становить 920300,00 гривень без ПДВ (а.с. 80). Строк дії Звіту складав шість місяців з дати оцінки, а саме з 15.09.2021 року. Даний висновок про вартість майна не оспорювався позивачем в судовому порядку, визнаний недійсним не був, а відтак посилання позивача на неналежність та на невідповідність даного висновку не може бути прийнято судом до уваги, з огляду також і на строк дії Звіту. Отже, виходячи з всього вищевикладеного, судом встановлено, що відповідачем виконано всі необхідні дії щодо зобов`язань, які виникли в результаті договірних відносин, на противагу від позивача. Також обгрунтовуючи вимоги позивач наполягала на недотримані відповідачем АТ «Альфа-банк» обов`язку повідомлення іпотекодавця шляхом доставлення письмової вимоги про усунення порушень іпоткедавцю та боржнику. В свою чергу, відповідач вказує, що дотримався вимог, щодо належного направлення досудових вимог, сторонам (як позивачу так і третій особі), в яких повідомлялось про необхідність усунення порушень, а саме сплати боргу за Кредитним договором (а.с. 81-84). Крім того, у повідомленні для [PERSON] та [PERSON] зазначалось, що в порядку ст. 35, ст. 36 Закону України «Про іпотеку», попереджалось, що в разі невиконання цієї вимоги протягом тридцятиденного строку АТ «Альфа-Банк» має намір звернути стягнення на предмет іпотеки в порядку передбаченому ст. 37 Закону України «Про іпотеку». При цьому, згідно реєстру відправлень від 30.01.2020 року, конверти повернулись з відміткою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 106-115). А повідомлення № 14024056972267 отримано [PERSON] вимогу 22.04.2020 року, повідомлення № 1402405697275 отримано [PERSON] 23.04.2020 року (а.с. 85-94). На думку відповідача даний факт також підтверджується списком згрупованих відправлень Укрпошта № 2536 в розділі 16,17,18 та списком згрупованих відправлень Укрпошта № 804 в розділі 7,8,9 (а.с. 95-98, 103), а також реєстром цінних поштових відправлень, що пересилаються в межах України № 153 і № 50 (а.с. 100-102, 104-105). Проте, позивачка не підтверджує отримання нею таких повідомлень (вимог) і стверджує, що не залишала свій підпис на документах що стосуються вручення. Доводи позивачки та її представника щодо неналежності підпису в повідомленнях позивачці суд не приймає до уваги, оскільки виходить з презумпції правомірності дій робітників пошти, жодних клопотань про проведення відповідних експертиз або інших доказів на підтвердження того, що підпис не належить позивачці суду не надано. Також представник позивача наполягала на тому, що в описах вкладень до поштових відкпралень відсутні трек номери відправлень, що дозволяють їх ідентифікувати, а тому не можливо встановити, що саме надсилалось позивачці відповідачем. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», тут і далі у редакції, чинній на час державної реєстрації права власності на спірну квартиру станом на 02.10.2021 року, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. У статті 18 вказаного Закону визначено порядок проведення державної реєстрації прав. Відповідно до частини першої статті 35 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. У цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Визначена у частині першій статті 35 Закону України «Про іпотеку» процедура подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та (або) умов іпотечного договору передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору (постанова Великої Палати Верховного Суду від 02 червня 2019 року у справі № 205/578/14-ц, провадження № 14-48цс19). Процедуру проведення державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, перелік документів, необхідних для її проведення, права та обов`язки суб`єктів у сфері державної реєстрації прав, серед іншого, визначено відповідним Порядком. Так, згідно з пунктом 61 Порядку № 1127 (у редакції, чинній на час реєстрації права власності станом на 2 жовтня 2021 року) для реєстрації прав на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються: 1) засвідчена іпотекодержателем копія письмової вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцю та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця; 2) засвідчена іпотекодержателем копія повідомлення про вручення рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з відміткою про вручення адресату, або засвідчена іпотекодержателем копія рекомендованого поштового відправлення або поштового відправлення з оголошеною цінністю, яким надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, з позначкою про відмову адресата від одержання такого відправлення, або засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога, зазначена у підпункті 1 цього пункту, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення, або засвідчені іпотекодержателем паперові копії електронного листа, яким за допомогою засобів інформаційної, телекомунікаційної або інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує обмін електронними документами, надіслано вимогу, зазначену у підпункті 1 цього пункту, та електронного службового повідомлення відповідної системи, яким підтверджується доставка відповідного електронного листа за адресою електронної пошти адресата (у разі коли договором з іпотекодавцем або боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, передбачено можливість обміну електронними документами); 3) довідка іпотекодержателя, що містить відомості про суму боргу за основним зобов`язанням станом на дату не раніше трьох днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації та відомості про вартість предмета іпотеки, визначену суб`єктом оціночної діяльності, станом на дату не раніше 90 днів до дня подання документів для проведення відповідної державної реєстрації; 4) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу). У разі подання документа, зазначеного в абзаці першому або четвертому підпункту 2 цього пункту, державна реєстрація проводиться після спливу тридцятиденного строку з моменту отримання адресатом вимоги, зазначеної у підпункті 1 цього пункту, якщо у такій вимозі не зазначений більш тривалий строк. Тобто цим Порядком визначено вичерпний перелік обов`язкових для подання документів та обставин, що мають бути ними підтверджені, на підставі яких проводиться державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за договором, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, і державний реєстратор у ході її проведення приймає рішення про державну реєстрацію прав лише після перевірки наявності необхідних для цього документів та їх відповідності вимогам законодавства. Іпотекодержатель на підтвердження факту направлення й отримання іпотекодавцем вимоги про порушення основного зобов`язання та звернення стягнення на предмет іпотеки у силу зазначених норм матеріального права зобов`язаний надати державному реєстратору докази отримання іпотекодавцем такої вимоги разом із заявою про державну реєстрацію (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 638/20000/16-ц, провадження № 14-2цс19). Підтвердженням надіслання банком іпотекодавцю письмової вимоги щодо усунення виконання договору позики, а отже, й завершення 30-денного строку з моменту її отримання, є повідомлення про вручення поштового відправлення, вручене та оформлене відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, та Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12 травня 2006 року № 211. Отже, наведені норми спрямовані на фактичне повідомлення боржника, аби надати йому можливість усунути порушення, і цим запобігти зверненню стягнення на майно боржника. Тому повідомлення боржника слід вважати здійсненим належним чином за умови, що він одержав або мав одержати повідомлення, але не одержав його з власної вини. Доказом належного здійснення повідомлення може бути, зокрема, повідомлення про вручення поштового відправлення з описом вкладення. Такі правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 23 січня 2019 року у справі № 306/1224/16-ц, провадження № 14-501цс18; від 24 квітня 2019 року у справі № 521/18393/16-ц, провадження № 14-661цс18;\~від 29 вересня 2020 року у справі № 757/13243/17, провадження № 14-711цс19. Згідно п.\~61\~Правил надання\~послуг поштового\~звязку у\~ разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися. Відповідачем до відзиву додані копії описів вкладень до поштових відпрвлень на ім`я позивачки та третьої особи боржника, проте в них не зазначені номери поштових відпралень. \~Тобто, зазначений опис вкладення у цінний лист не відповідає вимогам пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009\~№\~270, а тому не може бути взятий до уваги як належний та допустимий доказ направлення відповідачем повідомлення про звернення стягнення на предмет іпотеки. Аналагічної позиції щодо обов`язкових реквізитів опису поштового відправлення дотримується ВС у складі колегії суддів Касаційного Господарського суду у постановах від 20.12.2020 року у справі № 916/2110/20 та 26.03.2020 у справі № 910/9962/16. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами факт дотримання процедури подання іпотекодержателем вимоги про усунення порушення основного зобов`язання та (або) умов іпотечного договору, яка передує прийняттю іпотекодержателем рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки у позасудовий спосіб на підставі договору, а отже таке звернення було проведено з порушенням закону. Враховуючи викладене суд вважає, що вимоги позивачки до АТ «СЕНС БАНК» про припинення права власності, скасування рішення про державну реєстрацію права власності, поновлення права власності підлягають задоволеню. Суд відмовляє у задоволенні вимоги до АТ «СЕНС БАНК» про реєстрацію права власності за позивачкою, оскільки не вважає, що такий спосіб захисту права є ефективним. Щодо вимог до приватного нотаріуса Червинської Ніли Євгенівни суд відмовляє у їх задоволенні з наступних підстав. Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України). Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України). Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному\~ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта\~статті 263 ЦПК України). У постанові Великої Палати Верховного Суду від 01 квітня 2020 року у справі № 520/13067/17 (провадження № 14-397цс19) зазначено, що: «Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що у подібних з цією справах за позовом іпотекодавця до державного реєстратора спірні правовідносини виникають здебільшого саме між позивачем та іпотекодержателем через невиконання договірних зобов`язань і реалізацію прав іпотекодержателя щодо предмета іпотеки - нерухомого майна позивача (постанови від 17 квітня 2018 року у справі № 815/6956/15, від 24 квітня 2018 року у справі № 825/478/17, від 29 травня 2018 року у справі № 826/19487/14, від 30 травня 2018 року у справі № 826/9417/16, від 6 червня 2018 року у справі № 804/3509/17, від 16 жовтня 2018 року у справі № 804/14296/15, від 14 листопада 2018 року № 826/1656/18, від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц). Спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно треба розглядати як спір, пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно (див., зокрема, постанову Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (пункт 36)). Велика Палата Верховного Суду вважає, що зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судами попередніх інстанцій обставини справи підтверджують, що спір у позивачки є саме з ТзОВ «Кей-Колект» з приводу порушення ним права власності позивачки на квартиру внаслідок дій ТзОВ «Кей-Колект» щодо реєстрації за ним такого права. Фізична особа, яка досягла повноліття, у цивільному процесі може бути стороною саме як така особа, а не як нотаріус, державний реєстратор тощо. Отже позовна вимога про визнання незаконною та скасування державної реєстрації права власності на квартиру не може бути звернена до приватного нотаріуса, яку позивачка визначила співвідповідачем. Державний реєстратор, зокрема і приватний нотаріус, зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений». У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі № 520/17304/15-ц (провадження № 14-94цс19) вказано, що «Велика Палата Верховного Суду вважає, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права власності на квартиру має розглядатися як спір, який пов`язаний із порушенням цивільних прав позивача на квартиру іншою особою, за якою зареєстроване відповідне право. Належним відповідачем у такій справі є особа, право на майно якої оспорюється та щодо якої внесений відповідний запис у Держреєстр (див. пункт 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі №823/2042/16). Тому для захисту права власності на квартиру позивачка правильно звернулася з позовом до ТзОВ «Кей-Колект» як особи, за якою таке право зареєстроване, а приватний нотаріус, на необхідність дослідження законності дій якого звертає увагу ТзОВ «Кей-Колект», не є учасником справи та не може бути належним відповідачем за заявленими позовними вимогами». У справі, що переглядається, зміст і характер відносин між учасниками справи, встановлені судом, обставини справи, підтверджують, що цей спір виник між позивачкою та АТ «СЕНС БАНК» (стара назва АТ «Альфа-Банк). Тому нотаріус Червинська Н.Є., є неналежним відповідачем.

Outcome: partial