Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~03.02.2023 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить зобов`язати Другий Київський відділ державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м.Одеса) зняти арешт з нерухомого майна частини квартири за адресою: [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , [INFO] (РНОКПП: [NUMBER] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] ), який було накладено постановою АВ 983853 від 15.05.2009 року та виключити записи зареєстровані в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо обтяження реєстраційний номер обтяження 8718595 від 15.05.2009 року, номер запису про обтяження 412000 від 21.03.2013 року, шляхом припинення обтяження речових прав на нерухоме майно. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.02.2023 року цивільна справа була розподілена судді Гниличенко М.В. Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство у порядку позовного провадження здійснюється за правилами загального та спрощеного провадження. Ухвалою судді\~Київського районного\~суду м.Одеси\~від 07.02.2023\~року прийнято\~до розгляду\~та відкрито\~позовне провадження\~у цивільній\~справі за\~позовною заявою\~ [PERSON] \~до Другого\~Київського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~м.Одесі\~Південного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції про\~звільнення нерухомого\~майна з-під\~арешту.\~Розгляд цивільної\~справи проводити\~за правилами\~спрощеного позовного\~провадження,\~передбаченого ст.ст.\~274-279\~ЦПК України,\~оскільки підпадає під ознаки малозначної справи, з повідомленням /викликом/ сторін за наявними у справі матеріалами. Вищевказана ухвала була направлена сторонам по справі та відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства відповідачу був наданий строк для подання відзиву на позовну заяву, заперечень, подання зустрічного позову або клопотання про слухання справи у судовому засіданні з викликом сторін. 14.03.2023 року від представника відповідача Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) надійшов лист, яким зазначено, що станом на 07.03.2023 року у відділі виконавчої служби відсутні будь-які виконавчі провадження стороною за якими є [PERSON] , [INFO] . Просять провести судове засідання без участі представника відділу на підставі наявних документів. Особи, що беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду сповіщені належним чином у порядку ст.ст.128, 129,130 ЦПК України. Позивач [PERSON] до судового засідання не з`явилась, належним чином повідомлялась, причини неявки суду невідомі. \~ \~ \~ \~Представником позивача адвокатом Олійник О.О. через канцелярію суду було надано письмову заяву, якою сторона позивача позов підтримує, просить задовольнити та справу розглянути за їх відсутності. Відповідач - представник Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Фішер В.В. - до судового засідання не з`явився, через канцелярію суду надав листа, яким просять справу розглянути за їх відсутності. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Суд, дослідивши матеріали справи, письмові заяви сторін, приходить до наступного. \~ \~ \~ \~ Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15,16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном. Згідно\~ст.16 Цивільного кодексу України\~кожна особа має право звернутись за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед інших, припинення дії, яка порушує право. Судом встановлено,\~що [PERSON] ,\~ [INFO] \~ є\~власником 1/2\~частини квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , що вбачається із Свідоцтва про право власності на житло, яке видано Управлінням житлово-комунального господарства та паливно-енергетичного комплексу Одеської міської ради та зареєстровано і записано у реєстрову книгу № 9-23086 від 27.02.2007 року./ а.с.10//. 11.10.2022 року [PERSON] , отримавши інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №312125684, дізналася про наявність арешту накладеного державним виконавцем Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Одеса) постановою АВ 983853 від 15.05.2009 року на належну їй частину квартири. 17.10.2022\~року \~з метою\~забезпечення своїх\~прав [PERSON] \~ звернулася\~із заявою\~до Другого\~Київського відділу державної виконавчої служби у м. Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про зняття арешту накладеного на належне їй майно. 19.10.2022 року заступником начальника відділу Другого Київського\~відділу державної\~виконавчої служби\~у м.Одесі Південного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.Одеса)\~ Фішер В.В. було надано відповідь за вих. № 32681, про те, що 15.05.2009 року державним виконавцем Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) було винесено постанову АВ 983853 про арешт частини квартири за адресою: [ADDRESS] , власником якої зазначено [PERSON] .. Також,\~представник відповідача Другого\~Київського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~м.Одесі\~Південного міжрегіонального\~управління Міністерства\~юстиції (м.Одеса)\~ у своїй відповіді зазначив, що у зв`язку з тим, що автоматизована система виконавчих проваджень не містить інформації про підстави винесення державним виконавцем Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) постанови АВ 983853 від 15.05.2009 року про арешт частини квартири за адресою: [ADDRESS] , то відсутні законні підстави для зняття арешту та рекомендує позивачу звернутися до суду. 20.01.2023 року на запит представника позивача адвоката Олійника О.О. було отримано відповідь за № 976 від державного виконавця Другого Київського відділу державної виконавчої служби у м.Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Калашнікова М.Р. в якій зазначено про відсутність в автоматизованій системі виконавчих проваджень інформації про підстави винесення державним виконавцем постанови про накладення арешту на майно [PERSON] , а також у зв`язку з цим, про відсутність технічної можливості надати інформацію та копії процесуальних документів по даному виконавчому провадженню. У зв`язку з наведеним, позивач [PERSON] не може в повній мірі реалізувати своє право на належне їй нерухоме майно, зокрема з 11.10.2022 року по теперішній час, вона не може продати, передати в дар та також надати дозвіл для реєстрації місця проживання її онука. Відповідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна станом на 11.10.2022 року вбачається, що зареєстровано обтяження у вигляді арешту нерухомого майна від 15.05.2009 року, реєстраційний номер 8718595, а саме частина квартири, яка належить на праві спільної часткової форми власності [PERSON] .. Відповідно до п.2 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позов може бути пред`явлений власником або особою, яка володіє на підставі закону чи договору, або іншій законній підставі майном, що належить боржнику. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України визначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ч.4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено підстави для зняття арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, зокрема є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності\~ суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника та інше. Відповідно до п.5 ч.4 ст.59 вказаного Закону у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Таким чином, власник майна, який протиправно обмежений у здійсненні права власності накладенням арешту на його майно, має право вимагати усунення порушення шляхом зняття арешту з цього майна. У матеріалах справи відсутні докази про те, що на даний час існує потреба в арешті майна [PERSON] . Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяження) накладеного на майно, порушується право позивача на вільне володіння своїм майном, внаслідок чого позивача позбавлено змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися майном, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений ним спосіб шляхом зняття арешту з майна. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, суд вважає, що позовні вимоги є обгрунтованими та підлягаючими задоволенню.

Outcome: approved