Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-13 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулося Акціонерне товариство «ДТЕК Одеські електромережі» з позовом до [PERSON] , [PERSON] про стягнення заборгованості, в якому просить суд стягнути з відповідачів на їх користь заборгованість за спожиту електричну енергію в розмірі 3461,20 грн., 3% річних в розмірі 180,30 грн., інфляційні витрати в розмірі 298,24 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 2102 грн. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач постачає електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , споживачу [PERSON] , згідно відкритого особового рахунку № [NUMBER] . Однак у 2015 році споживач помер, проте з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 231223526 від 05.11.2020р. з 31.10.2016 та 26.11.2015 р. власниками у рівних частках об`єкту нерухомості за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] , які проживають за даною адресою та фактично користуються електричною енергією. З показань електролічильника НІК 2102**2942686 за особовим рахунком № [NUMBER] відповідачами спожито електроенергії за період з 01.12.2018р. по лютий 2019р. - 3390 кВт/г на суму 5461,20 грн. за вказаний розрахунковий період оплата відповідачами проводилася частково на суму 2000 грн., залишок заборгованості становить 3461,20 грн. Оскільки відповідачі грошове зобов`язання належним чином не виконували, то за період з січня 2019р. по вересень 2020р. нараховано 3% річних у відповідності ст. 625 ЦК України у розмірі 180,30 грн. та інфляційні витрати у розмірі 298,24 грн. Оскільки, станом на дату подачі дійсного позову заборгованість відповідача за спожиту електричну енергію не погашена в повному обсязі. Відповідні обставини слугували причиною звернення до суду з відповідним позовом. Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просив позов задовольнити та не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, повідомлялися заздалегідь належним чином, причини неявки суду не повідомляли та з заявами/клопотаннями не зверталися. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, дослідивши письмові докази, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами належну правову оцінку та зважаючи на відсутність будь-яких заперечень зі сторони відповідача, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 16 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу. Судом встановлено, що 11 вересня 2020 року до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було внесено зміни в частині зміни найменування АТ «Одесаобленерго» та зареєстровано нове найменування Товариства, а саме АТ «ДТЕК Одеські електромережі», відносно інших даних, зазначених у Реєстрі щодо Товариства, зміни не вносилися. (а.с. 19-20) АТ «ДТЕК Одеські електромережі» є юридичною особою та діє на підставі Статуту, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 21-24). АТ «Одесаобленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Одеські електромережі», постачало електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а відповідачі використовував електричну енергію для власних потреб відповідно до відкритого особового рахунку № [NUMBER] . Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 05.11.2020р. номер довідки 231223526, будинок [ADDRESS] , на праві спільної часткової власності в рівних частках належить [PERSON] та [PERSON] . (а.с. 16-19) [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть №130889. (а.с. 43) Відповідно до наданої копії спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , вбачається, що спадкоємцем після його смерті є [PERSON] , який звернувся із заявою про прийняття спадщини після померлого відповідно до заповіту, складеного [PERSON] 27.03.2020р. на його ім`я. (а.с. 134-149) Однак матеріали відповідної спадкової справи не містять відомостей, щодо отримання свідоцтва про право на спадщину. Ухвалою Малиновського районного суду м. Одеси від 01 серпня 2022 року до участі у справі залучено [PERSON] , як правонаступника померлого [PERSON] . Згідно ст.ст. 1216, 1218 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частиною 2 статті 1220 Цивільного кодексу України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах третій, четвертій статті 1268, статті 1269 ЦК України. Згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Таким чином відповідачі є споживачами послуг АТ «ДТЕК Одеські електромережі», оскільки [PERSON] я власником частини будинку, а [PERSON] фактично прийняв спадщину після смерті [PERSON] та фактично споживають надані позивачем послуги. Відповідно до п. 2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за №312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ) укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови. Відповідно до п. 1.2.1. ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання електричної енергії здійснюється за умови постачання електричної енергії на підставі Договору про постачання електричної енергії. Відповідно до п. 1.2.15 ПРРЕЕ укладення, внесення змін, продовження строку дії чи розірвання будь-якого із договорів, передбаченого цими Правилами, здійснюється відповідно до вимог законодавства та цих Правил. Для договорів, які укладаються шляхом приєднання до умов договору, укладення договору можливе шляхом підписання заяв-приєднань, оплати виставленого рахунку, споживання будь-якого обсягу електричної енергії (за умови відсутності направлених заперечень щодо договірних умов в цілому та частково) через особистий кабінет в електронній формі (в установленому законодавством порядку). Відповідно до ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ст. 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Відповідно до п. 5.5.5 ПРРЕЕ, які регулюють відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладеного договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб; надавати розрахункові документи на вимогу представників електропостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показам засобу комерційного облік та інше. Споживач несе відповідальність за прострочення платежів за електричну енергію та зобов`язаний здійснювати оплату за спожиту електричну енергію відповідно до показань приладу обліку за платіжними документами, які виписуються Постачальником, у термін, який вказаний в рахунку для сплати за фактично укладеним договором. Пунктом 4.12 ПРЕЕ передбачено, що плата за спожиту електричну енергію вноситься не пізніше 20 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Рахунок за спожиту електричну енергію оплачується протягом 10 робочих днів від дня отримання рахунка побутовим споживачем. Відповідно до загальних положень Закону України «Про житлово-комунальні послуги», житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках, і спорудах, комплексах будинків і споруд до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Відповідно до ч. 5 ст. 20 вказаного Закону, послуга з постачання електричної енергії надається згідно з умовами договору та вимогами правил, затвердженими Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Крім того, Закон України «Про ринок електричної енергії» регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням електричної енергії за нормами якого, постачання електричної енергії - це продаж, включаючи перепродаж, електричної енергії, а споживачі енергії - це фізичні особи, у тому числі фізична особа-підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання. Як вбачається з матеріалів справи, згідно показань електролічильника НІК 2102**2942686 за особовим рахунком № [NUMBER] , відповідачами за період з 01.12.2018 року по лютий 2019 року спожито електроенергії в кількості 3390 кВт/г на суму 5461,20 грн., оплата за спожиту електричну енергію за вказаний розрахунковий період боржниками здійснено частково в розмірі 2000 грн. Отже, за вказаний період у відповідачів перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 3461,20 грн., яка була нарахована відповідно до постанови НКРЕКП № 220 від 26 лютого 2015 року за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується заборгованість. У ст. 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з ч. 2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. За таких обставин, суд приходить до висновку, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову АТ «ДТЕК Одеські електромережі» в повному обсязі, а саме з відповідачів слід стягнути на користь позивача заборгованість за спожиту електроенергію у розмірі 3461,20 грн., 3% річних в розмірі 180,30 грн., інфляційні витрати в розмірі 298,24 грн. Відповідачами не було надано до суду жодних заперечень проти позову та доказів у підтвердження цих заперечень. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Згідно ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. На підставі ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовій збір у розмірі 2102 грн. Оскільки позовні вимоги задоволено в повному обсязі, то вказана сума судового збору підлягає стягненню з відповідачів в рівних частках.

Outcome: approved