Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-20 00:00:00

14.12.2022 року [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , Чернігівської міської ради, в якому просить визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, терміном три місяці, після смерті матері, [PERSON] , яка померла [INFO] в місті Чернігові. Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть, актовий запис №3655, видане Чернігівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівської області. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй на день смерті майно, зокрема на садибний одноповерховий житловий будинок за адресою : [ADDRESS] . За життя [PERSON] не був складений заповіт, тому в даному випадку має місце спадкування за законом. Єдиним спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері є позивач та рідний брат Позивача, [PERSON] , [INFO] , який на момент смерті був зареєстрований разом з нею. Позивач, є спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері, у відповідності до ст. 1261 ЦК України, про що свідчить свідоцтво про народження, від 18.01.2000 року, серії [NUMBER] , яке видане повторно. 24 лютого 2022 року у зв?язку із агресією російської федерації проти України на підставі Указу Президента України №64/2022 з подальшим проводженням його строку дії на всій території України введено воєнний стану, який триває і до сьогодні. В даний особливий період постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Тобто, фактично, строк для прийняття Позивачем спадщини сплив 28 серпня 2022 року, проте вона не мала об?єктивної можливості звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини через наступні обставини. На момент воєнного вторгнення росії на територію України Позивач була зареєстрована та фактично проживала у м.Херсон. Від початку війської агресії територія Херсонської області перебувала під ударами російських військ. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області, що свідчило про окупацію регіону. 3 початку березня 2022 року Збройні сили України втратили контроль над обласним центром - містом Херсон, російські війська окупували практично всю територію області і тільки з листопада 2022 року розпочалась деокупація міста Херсон. Одразу після деокупації Херсону, коли з?явилась можливість, Позивач виїхала до Чернігова, стала на облік як внутрішньо переміщена особа і розпочала процедуру прийняття спадщини після смерті матері. Під час звернення до нотаріуса Позивачу було роз?яснено про неможливість прийняття від її заяви та реєстрації спадкової справи через пропущення нею строку для прийнятся спадщини, у зв`язку з чим для подальшого прийняття спадщини та отримання свідоцтва про право на спадщину необхідно у судовому порядку встановити додатковий строк на її прийняття. Враховуючи, що з поважних причин був пропущений строк для прийняття спадщини, оскільки позивач перебувала в окупованому місті, не мала об?єктивної можливості звернутися з заявою про прийняття спадщини, а тому вважає, що наявні правові підстави для визначення їй додаткового строку. У судове засідання позивач не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, просить задовольнити позов. Відповідач у судове засідання не з`явився. Надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає. Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Надав до суду заяву про розгляд справи за її відсутності та покладається на розсуд суду(а.с. 55). Дослідивши матеріали, суд приходить до наступного висновку. Згідно зі ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій. У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Як встановлено, [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть, актовий запис №3655, видане Чернігівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівської області. (а.с. 12). Позивач, є спадкоємцем за законом першої черги після смерті матері, у відповідності до ст. 1261 ЦК України, про що свідчить свідоцтво про народження, від 18.01.2000 року, серії [NUMBER] , яке видане повторно (а.с. 11). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне їй на день смерті майно, зокрема на садибний одноповерховий житловий будинок за адресою : [ADDRESS] , право власності підтверджується договором міни від 22.09.1992 року (а.с.17-18). 24 лютого 2022 року у зв?язку із агресією російської федерації проти України на підставі Указу Президента України №64/2022 з подальшим проводженням його строку дії на всій території України введено воєнний стану, який триває і до сьогодні. В даний особливий період постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Тобто, фактично, строк для прийняття Позивачем спадщини сплив 28 серпня 2022 року, проте вона не мала об?єктивної можливості звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини через наступні обставини. На момент воєнного вторгнення росії на територію України Позивач була зареєстрована та фактично проживала у м.Херсон, що підтверджується копією паспорту Позивача з відміткою про реєстрацію місця проживання (а.с. 6-7) Від початку війської агресії територія Херсонської області перебувала під ударами російських військ. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області, що свідчило про окупацію регіону. 3 початку березня 2022 року Збройні сили України втратили контроль над обласним центром - містом Херсон, російські війська окупували практично всю територію області і тільки з листопада 2022 року розпочалась деокупація міста Херсон. Одразу після деокупації Херсону, коли з?явилась можливість, Позивач виїхала до Чернігова, та згідно довідки від 15.11.2022 № 7423-5002328121 стала на облік як внутрішньо переміщена особа (а.с. 9) і розпочала процедуру прийняття спадщини після смерті матері. Відповідно до вимог ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини (смерті спадкодавця) і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України). У першу чергу право на спадкування за законом, згідно ст.1261 ЦК України, мають діти спадкодавця, у тому числі, зачатті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1269 ЦК України, заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто, а ст.1270 ЦК України регламентує для прийняття спадщини строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності із ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, передбачає, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи, що позивач являється спадкоємцем першої черги після смерті матері [PERSON] , пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, зокрема у зв`язку із агресією російської федерації проти України на підставі Указу Президента України №64/2022 з подальшим проводженням його строку дії на всій території України введено воєнний стан, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною і вважає за необхідне позовні вимоги [PERSON] - задовольнити, і визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене та

Outcome: approved