Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-26 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути з відповідачів солідарно 55\~456,00 грн завданої матеріальної шкоди для усунення пошкоджень, внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , також стягнути солідарно з відповідачів 50\~000 грн моральної шкоди, завданої залиттям квартири та судові витрати у розмірі 13\~157,75 за проведення будівельно-технічної експертизи, сплаченого судового збору та витрати на професійну правничу допомогу. В обгрунтування заявлених вимог позивач вказує, що є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 21.05.2021 року. Вказана квартира розташована на 2 поверсі 3-х поверхового та складається з 3-х кімнат, кухні, ванної кімнати, вбиральні, коридору, вбудованої шафи. Поверхом вище, над квартирою позивача, знаходиться квартира [ADDRESS] , власниками якої є відповідачі. У ніч з 11 березня на 12 березня 2022 рооку сталось затоплення належної йому квартири. Згідно Акта комісії в складі начальника технічного відділу ЛКП «Левандівка» від 12.03.2022 року встановлено, що вказана квартира [ADDRESS] знаходиться на другому поверсі та перебуває на стадії ремонту та при візуальному обстеженні квартири виявлено мокрі сліди від затоплення в трьох житлових кімнатах на стіні та стелі, в кухні, коридорі та ванній кімнаті, а також повністю мокра цементна стяжка на підлозі у двох житлових кімнатах та кухні. На стінах та на стелі кухні спостерігаються тріщини. Зі слів мешканців квартири [ADDRESS] відомо, що напередодні у туалеті обірвалось з`єднання від бачка до водопровідного стояку. На письмовий лист до відповідачів щодо добровільного відшкодування збитків та представлення кошторису завданої шкоди відповідачами відмовлено у добровільному відшкодуванні. Згідно висновку експерта за результатами будівельно-технічної експертизи розмір завданих матеріальних збитків становить 55\~456,00 грн, тому просить позов задоволити та стягнути з відповідачів вказану суму, крім того внаслідок залиття квартири завдано і моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна, порушенні звичного способу життя, стресу та необхідності додаткових відновлювальних робіт, відтак просить стягнути на його користь моральну шкоду у розмірі 50\~000 грн. Ухвалою судді Залізничного районного суду м. Львова від 12.08.2022 року позовну заяву [PERSON] залишено без руху, роз`яснено порядок та строк усунення недолків позову. 17.08.2022 року представником позивача адвокатом Школьною А. В., на виконання ухвали суду від 12.08.2022 року про залишення позовної заяви без руху, подано до суду письмову заяву про усунення недоліків. Ухвалою судді Залізничного районного суду м. Львова від 09.09.2022 року прийнято до розгляду, відкрито провадження у даній справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження. Судом вживались заходи для належного повідомлення відповідачів про розгляд даної справи у порядку спрощеного провадження, зокрема судом двічі за адресою вказаною у позовній заяві: [ADDRESS] , направлялась ухвала про відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та додатками до неї рекомендованою поштовою кореспонденцією, однак поштові конверти, в яких скеровувалась судова кореспонденція повернулись повернулись на адресу суду неврученими адресатам із відміткою, згідно довідки «Укпошта» про причини повернення, за закінченням терміну зберігання. Клопотання сторін про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін у матеріалах справи відсутні. Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178\~ЦПК України та ч. 5 ст. 279 ЦПК України\~суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. У зв`язку із тим, що відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, на підставі частини другої статті 247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані суду докази у їх сукупності, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ст. 12,\~13 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 2, 3, 4\~ст. 77 ЦПК України\~предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст. 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 21.05.2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу О. М. Юрківим та зареєстрованого в реєстрі за № 640 власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [INFO] . Вказана квартира, згідно технічного паспорта, реєстровий номер 15941, розташована на 2 поверсі 3-х поверхового будинку та складається з трьох кімнат, житловою площею 46,5 кв.м., кухні, ванної кімнати, вбиральні, коридору та вбудованої шафи. Загальна площа квартири становить 70,8 кв.м. Згідно Акта від 16.03.2022 року складеного начальником технічного відділу ЛКП «Левандівка» та майстрів ЛКП «Левандівка» з виходом на місце в квартиру [ADDRESS] , який затверджено директором ЛКП «Левандівка», встановлено, що комісією ЛКП «Левандівка» при візуальному обстеженні квартири виявлено мокрі сліди від затоплення в трьох житлових кімнатах на стіні та стелі, площею 6,5 кв.м., в кухні, коридорі та ваній кімнаті, площею 3,2 кв.м., а також повністю мокра цементна стяжка на підлозі у двох житлових кімнатах та кухні. На стінах та стеі кухні спостерігаються тріщини. На момент обстеження квартири [ADDRESS] поверхом вище, витоків не виявлено. Зі слів мешканців квартири [ADDRESS] відомо, що напередодні в туалеті обірвалось з`єднаннявід бачка до водопровідного стояка. Як вбачається із відповіді «Обласного комунального підприємства Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно квартира [ADDRESS] зареєстрована за [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на квартиру [ADDRESS] , виданого 24.12.1998 року Виконкомом Львівської міської ради на підставі розпорядження № 726 від 24.12.1998 року, 1/5 частки на квартиру зареєстрована за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 11.12.2000 року Другою Львівською держнотконторою за Р.№ 1 2833. Згідно висновку експерта № 17 за результатами проведеного будівельно-технічного експертного дослідження від 12.07.2022 року встановлено, що згідно поданого на дослідження акта б/н від 16.03.2022 року, складеного комісією ЛКП «Левандівка», причиною залиття квартири [ADDRESS] є несправність сантехнічного обладнання («обривання з`єднання від бачка до водопровідного стояка»), встановленого в туалеті квартири [ADDRESS] , що розташована над квартирою [ADDRESS] . Розмір матеріальних збитків та вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень в квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття становить 55\~456,00 грн. Згідно рахунка ТзОВ «Судово-експертне бюро» № 16/05 від 16.05.2022 року вартість наданих [PERSON] послуг з проведення будівельно-технічної експертизи становить 13\~157,75 грн та, як вбачається із квитанції № 101416395, позивачем 15.06.2022 року на рахунок ТзОВ «Судово-експертне бюро України» сплачено 13\~157,75 грн. Відповідно до положень\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно зі\~статтею 1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За частинами 1, 2\~статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. У своїх постановах Верховний Суд неодноразово наголошував, що цивільне законодавство в делікатних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. При цьому, слід зазначити, що цивільно-правова відповідальність за нанесені збитки настає як при вчиненні активних дій, так і бездіяльності, адже власність зобов`язує. Згідно з п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 р. N 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Положеннями\~ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Згідно\~ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 3\~статі 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди. Як вбачається із наявного у матеріалах справи листа-звернення [PERSON] від 22.03.2022 року, позивач у порядку досудового врегулювання спору, звертався до відповідачів у справі із вимогою щодо добровільного відшкодування завданих йому матеріальних збитків внаслідок залиття належної йому квартири [ADDRESS] , однак така залишена без реагування. Враховуючи вищенаведене, беручи до уваги, що факт залиття квартири позивача є доведеним, відповідачами відсутності своєї вини у спричиненій позивачу шкоді внаслідок залиття квартири не доведено, розмір завданої майнової шкоди під час розгляду справи встановлений на підставі висновку судового експерта № 17 від 12.07.2022 року, в ході судового розгляду справи такий не оспорений та не спростований, відтак суд приходить до висновку, що вимога позивача про відшкодування майнової шкоди у розмірі 55\~456,00 грн підлягає задоволенню у повному обсязі. В частині заявленої позивачем вимоги щодо стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1\~ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Позивач в обґрунтування завданої моральної шкоди зазначає, що діями відповідачів, що призвели до залиття належної йому квартири завдано також моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях, переживаннях та стресу з приводу пошкодження майна та докладання зусиль для врегулювання спору у досудовому порядку, порушення його звичного способу життя та неможливості вільного користування майном і вжиття додаткових заходів для відновлення пошкодженого майна. Вивчивши зібрані у справі письмові докази та встановивши обставини справи, суд приходить до висновку, що позивачу завдано моральної шкоди у зв`язку із пошкодженням належного йому майна, що в свою чергу призводить до моральних страждань, які вимагають додаткових зусиль для організації життя. Разом з тим, при визначенні розміру моральної шкоди суд враховує характер правопорушення, глибину душевних страждань позивача, завданих пошкодженням його майна, а також керується принципами співмірності, розумності та справедливості, і приходить до висновку про необхідність зменшення заявленого позивачем до стягнення розміру моральної шкоди з 50 000,00 грн до 1 000,00 грн, оскільки саме такий розмір морального відшкодування, на переконання суду, буде достатнім та співмірним відшкодуванням завданої позивачу шкоди. Крім того, відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню також понесені ним судові витрати, зокрема витрати з проведення будівельно-технічної експертизи, сплачені згідно квитанції № 101416395 від 15.06.2022 року у розмірі 13\~157,75 грн та судовий збір. Разом з тим, враховуючи, що суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог [PERSON] , відповідно до положень\~ст. 141 ЦПК України, сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1984,80 грн\~підлягає розподілу між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: dismissed