Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-12 00:00:00

Представник позивача [PERSON] - адвокат Мотальова-Кравець В.Ю. 17.09.2021 звернулась до Золочівського районного суду Харківської області з позовом у якому просить визнати батьком неповнолітньої [PERSON] , та внести зміни до її актового запису. В обґрунтування своїх позовних вимог вказує, що сторони з 2012 по 2013 рік перебували у фактичних шлюбних відносинах. В цих стосунках у сторін народилась донька - [PERSON] , [INFO] . В актовому записі про народження дитини, відомості про батька внесено відповідно до ст. 135 СК України, оскільки шлюб між сторонами на момент народження дочки не був укладений. Позивач відноситься до неповнолітньої [PERSON] , як до своєї дочки та вважає її такою. Він проводить з нею достатньо часу, цікавиться як батько її життям, Бере участь у навчанні та вихованні дитини, надає матеріальну допомогу відповідачеві на її утриманні. Анна звертається до позивача, а він до останньої батько та дочка. Представник позивача також вказує, про те, що [PERSON] є дочкою позивача [PERSON] спільними фотокартками, а також те, що у свідоцтві про народження дитини вказані його ім`я та по батькові. Відповідач фактично вказала його батьком спільної дитини, однак вказала своє прізвище « [PERSON] ». Однак, відповідач [PERSON] у добровільному порядку зареєструвати його як батька неповнолітньої [PERSON] в органах державної реєстрації актів цивільного стану не бажає. Також більше 11 місяців відповідач перешкоджає позивачу в побаченнях з дитиною, що порушує його особисті немайнові права зокрема право на сім`ю. Вказані обставини і слугували підставою для звернення представника позивач з відповідним позовом до суду. 03.09.2021 ухвалою судді Золочівського районного суду Харківської області відкрито провадження та призначено підготовче засідання по такій. 29.10.2021 ухвалою Золочівського районного суду Харківської області у справі призначено судово-біологічну генетичну (молекулярно-генетичну) експертизу, яку доручено провести експертам Харківського науково-дослідного експертного криміналістичного центра МВС України. 09.02.2022 ухвалою Золочівського районного суду Харківської області поновлено провадження у справі. 23.02.2022 закрито підготовче провадження, а справу призначено до судового розгляду по суті . Відповідно до розпорядження голови Верховного Суду В. Князєва від 14.03.2022, враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність судових справ Золочівського районного суду Харківської області на Диканський районний суд Полтавської області. 19.09.2022 ухвалою судді Диканського районного суду справу прийнято до свого провадження та призначено до судового розгляду. В судове засідання представник позивача [PERSON] - адвокат Мотальова-Кравець В.Ю. не з`явилась, а подала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутність та відсутність позивача [PERSON] , позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити. Крім того, просить внести відповідні зміни до Актового запису про народження [PERSON] , зазначивши батьком дитини позивача по справі та змінивши її прізвище на " [PERSON] ". Відповідач [PERSON] на неодноразові виклики в судові засіданні не з`явилась, хоча про дату та час судового розгляду повідомлялась у встановленому законом порядку. До суду повернуто конверти з судовими повістками, які відповідачці надсилались на її зареєстровану адресу проживання - [ADDRESS] з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". В той же час, з довідки наданої Національною соціальною сервісною службою України вбачається, що інформація про [PERSON] , як внутрішньо переміщену особу в Єдиній інформаційній базі даних про внутрішньо переміщених осіб, відсутня. У матеріалах справи міститься поштове повідомлення про вручення відповідачці [PERSON] ухвали про відкриття провадження та копії позову з додатками до нього. Вказані документи нею отримані 02.10.2021. Крім того, про розгляд справи відповідачка [PERSON] повідомлена згідно ч. 11 ст. 128 ЦПК України, шляхом опублікування оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке було розміщене за десять днів до дати ухвалення цього рішення, однак у визначений йому строк відзиву на позов або інших клопотань суду не подала. Представник відповідача - адвокат Смаль В.В. про дату судового розгляду справи повідомлений належним чином - 27.02.2023, що підтверджується відповідним поштовим повідомленням, яке знаходиться у матеріалах справи. Жодних заперечень, письмових пояснень або ж інших клопотань до суду не подав. Крім того, у матеріалах справи відсутні відомості про припинення договору надання правової допомоги. Представник третьої особи - Богодухівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), в судове засідання не з`явився. Клопотань та заперечень не подав. Про дату та час розгляду справи третя особа повідомлялась у встановленому законом порядку. Копію ухвали про відкриття провадження та копію позову з додатками до нього отримано (а.с.20). Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є громадянином України, що підтверджується копією сторінок паспорту України серії [NUMBER] , виданого Приморським РВ ГУМУС України в Запорізькій області 07.10.2008. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 02 квітня 2013 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердянську реєстраційної служби Бердянського міського управління юстиції Запорізької області, [PERSON] народилась [INFO] . Батьком дитини вказаний [PERSON] , а матір`ю [PERSON] . Позивач стверджуючи, що він є біологічним батьком дитини, надав суду клопотання про проведення судової медико-генетичної експертизи. 29.10.2021 Золочівським районним судом Харківської області клопотання представника позивача [PERSON] про призначення судової медико-генетичної експертизи задоволено, призначено у справі судову медико-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено питання: чи є позивач по справі біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . 21.01.2022 до Золочівського районного суду Харківської області надійшло клопотання про неможливість проведення вказаної вище судової експертизи, оскільки [PERSON] та неповнолітня [PERSON] на відібрання біологічних зразків до експерта не з`явились. Статтею 51 Конституції України, частинами другою, третьою статті 5 СК України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини. Отже, при регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Відповідно до статті 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Статтею 125 СК України передбачено, що якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. Частиною першою статті 135 СК України визначено, що при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім`я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою. Як вбачається з відомостей із повного витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, [PERSON] народилась [INFO] у м. Бердянськ Запорізької області Україна. Реєстрація відомостей про батька дитини відбулась відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України. За відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду (частина перша статті 128 СК України). Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до ЦПК України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу. Частиною третьою статті 12, частинами першою, п`ятою, шостою статті 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статями 76, 77, 79 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 лютого 2020 року у справі № 643/9245/18 викладено правовий висновок щодо застосування статті 130 СК України, зокрема зазначено, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для встановлення факту батьківства. Підставою для встановлення факту батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від даної особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України. У разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України). Аналізуючи зміст зазначеної норми процесуального закону можна дійти висновку, що законодавець установив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі в проведенні експертизи задля встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, для яких необхідні спеціальні знання у відповідній галузі. Важливим у такому випадку є встановлення ухилення осіб від участі в експертизі умисно, що унеможливлює проведення експертизи. У постанові Верховного Суду від 04 серпня 2021 року у справі № 575/1219/19, Верховний Суд зазначив, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні (стаття 109 ЦПК України). При цьому, суд звертає увагу на те, що хоча в судові засідання, які проводились Золочівським районним судом Харківської області [PERSON] не з`являлась, однак на таких був присутній її представник Смаль В.В. , тобто з цього слідує, що остання знала про наявність відповідного клопотання представника позивача, яке було задоволено. Суд враховує, що відповідач ухилилася від відібрання у дитини біологічного матеріалу для визначення батьківства, що в силу ст. 109 ЦПК України враховується на користь позивача, як підтвердження його доводів, а отже, що батьківство [PERSON] стосовно народженої відповідачем дитини [PERSON] є доведеним і таким, що може бути визнаним в судовому порядку. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять зокрема державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх. Частиною 1, 2, 3 ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» передбачено, що державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Пунктом 1.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 за № 96/5 передбачено, що внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством. Згідно до п. п. 20 п. 1 Розділу III Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства Юстиції України від 12 січня 2011 року №96/5, встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. В пункті 2.16.7 Правил зазначається, що на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду. Зі змісту п. 2.8 Правил слідує, що внесення змін до актового запису про народження дитини провадиться органом державної реєстрації актів цивільного стану України після вирішення судом питання щодо виключення з актового запису про народження дитини відомостей про батька. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На підставі заяв осіб, зазначених у ст.126 СК України, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження (ст.134 СК України). Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] в частині внесення змін до актового запису дитини - [PERSON] також підлягають задоволенню. Що стосується позовних вимог щодо зміни прізвища дитини [PERSON] на « [PERSON] » суд зазначає наступне. Статтею 145 СК України установлено, що прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Відповідно до ч.3 ч. 5 ст. 148 СК України у разі зміни прізвища одного з батьків прізвище дитини може бути змінене за згодою обох батьків та за згодою дитини, яка досягла семи років. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини. За приписами ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. По даній справі, батько та мати дитини мають різні прізвища. В матеріалах справи відсутні дані про те, що сторони дійшли згоди щодо прізвища, яке повинно бути визначене дитині. На даний час, відповідно до актового запису про народження № 290, прізвище дитини визначене як « [PERSON] ». Мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини - ст.. 141 СК України. З`ясувавши повно, всебічно та об`єктивно обставини справи, оцінивши надані суду докази за своїм внутрішнім переконанням, виходячи з вищевикладених вимог діючого законодавства, враховуючи, що сторонами, при розгляді справи судом, не досягнуто будь якої згоди, в тому числі і щодо зміни прізвища дитини, а також те, що позивач визнаний батьком дитини і визначено внести зміни в актовому записі про народження дитину у графі «батько», зазначивши дані [PERSON] , суд не вбачає підстав для зміни прізвища дитини із " [PERSON] " на " [PERSON] ". Аналіз норм дає підстави для висновку, що при вирішенні спору між батьками щодо зміни прізвища дитини приймаються до уваги різні обставини, які мають свідчити про те, що зміна прізвища дитини відповідає або ні, її інтересам. До них відноситься: виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини; інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища дитини її інтересам. Тобто інтереси дитини є пріоритетним і визначальним для вирішення спору щодо зміни прізвища дитини. Обґрунтування позовних вимог позивач зводить лише до позиції, що він є біологічним батьком, утримував неповнолітню дочку та приймав участь у її вихованні, а тому повинні бути внесені відповідні зміни у прізвищі дитини, не беручі до уваги інтереси дитини. Суд вважає, що позовні вимоги в частині внесення змін в актовий запис щодо зміни прізвища дитини не можуть бути задоволені, оскільки це не відповідатиме інтересам самої дитини, яка на даний час має навчається у школі, спілкується з однолітками та ідентифікує себе з прізвищем « [PERSON] ». Зміна прізвища може негативно вплинути на емоційний стан дитини, сприйняття її однолітками, зокрема друзями, однокласниками в учбовому закладі та дестабілізує моральне становище дитини. Крім того, відмова у задоволенні позову в цій частині, жодним чином не вплине на обсяг прав, інтересів та обов`язків позивача щодо дитини. Отже, в цій частині позовних вимог слід відмовити. Згідно зі ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідачки [PERSON] на користь позивача судові витрати по справі у вигляді сплаченого судового збору за подану позовну заяву в розмірі пропорційно задоволеним позовним вимогам. На підставі викладеного та

Outcome: partial