Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-22 00:00:00

[PERSON] звернулась до суду із позовом до Обслуговуючого кооперативу «ЖБК «АРТ-ХАУС-ІІ» про захист прав споживача, стягнення пені за прострочене виконання робіт та зобов`язання вчинити дії. Позовні вимоги мотивувала тим, що 09.10.2019 між [PERSON] та Обслуговуючим Кооперативом «Житлово-Будівельний Кооператив «АРТ-ХАУС-ІІ», в особі голови кооперативу Краковського О.О., укладено договір № 10/1 про пайову участь у будівництві багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення, що буде побудований за будівельною адресою, [ADDRESS] . Згідно п. 2.1. Договору кооператив зобов`язався організувати будівництво об`екту будівництва за рахунок внеску учасника та внесків інших асоційованих членів кооперативу, забезпечити здачу його в експлуатацію, передати учаснику новозбудоване майно та документи, необхідні учаснику для реєстрації права власності на нього, а учасник зобов`язався сплатити до кооперативу внесок в розмірі та в порядку, встановлених даним Договором та додатками до нього та після повної оплати внеску має право отримати новозбудоване майно. Позивач зазначає, що за умовами Договору - новозбудоване майно - квартира, будівельний номер 29, будівельна площа 42,9 кв.м., кількість кімнат 1, розташована на першому житловому поверсі Об`єкта будівництва, секція 3. Відповідно до п. 3.3. Договору строк закінчення будівництва об`єкту будівництва та здачі його в експлуатацію - четвертий квартал 2020 року. Крім того, пунктом 5.4.1. Договору передбачено, що Кооператив зобов`яваний організувати будівництво об`єкта будівництва та здачу його в експлуатацію у строк, вказаний у п.3.3. даного договору, при умові дотримання учасниками порядку та строків сплати внесків. Пунктом 4.2. Договору встановлено, що вартість будівництва одного квадратного метра становить 12 500 грн., а пунктом 4.3. Договору встановлено, що вартість будівництва складає 53 6250 грн. Відповідно до п. 4.5. Договору учасник сплачує внесок трьома платежами. Третій внесок мав бути сплачений учасником до 10.11.2019. На виконання умов Договору, позивачем 06.11.2019 здійснено оплату в сумі 536 250 грн., що підтверджується довідкою Кооперативу №10/1 від 06.11.2019. Таким чином, Позивач свої зобов`язання по Договору виконала вчасно та у повному обсязі. В той же час, Відповідач свої зобов`явання не виконав, адже будівництво будинку не завершено, в експлуатацію його не здано, документи для реєстрації права власності на квартиру Позивачу не передано. Пунктом 8.1. Договору передбачено, що за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим Договором сторони несуть відповідальність відповідно до чинного законодавства України. Укладений Договір між позивачем і відповідачем є угодою про послуги з будівництва житла. За характером урегульовані Договором правовідносини подібні до положень ст. 875 ЦК України (договір будівельного підряду), а отже правовідносини між відповідачем, який здійснює будівництво житлових будівель, і позивачем - як споживачем (замовником), на думку позивача слід кваліфікувати як угоду про послугу будівництва житла. Враховуючи вище зазначене, на думку позивача, до спірних правовідносин підлягають застосуванню положення Закону України «Про захист прав споживачів». Таким чином, у зв`язку із невиконанням своїх зобов`язань Відповідач зобов`язаний сплатити Позивачу неустойку в розмірі 3% від 536 250 грн. за кожен день прострочення. Крім того, на думку позивача, неустойка підлягає стягненню за період з 01.01.2021 по 18.11.2022 (699 днів), а отже у сумі 1\~124\~516,00 грн. У зв`язку із вище зазначеним, позивач просила стягнути із відповідача на її користь неустойку за період з 01.01.2021 р. по 18.11.2022 р. в розмірі 1\~124\~516,00 грн. та просила зобов`язати відповідача у тримісячний термін з дня набрання законної сили рішенням суду добудувати об`єкт будівництва багатоквартирний житловий будинок з вбудованими приміщеннями громадського призначення, що буде побудований за адресою: [ADDRESS] , та здати його в експлуатацію і передати позивачу документи для реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] на 1-му поверсі будівництва, загальною площею 42,9 кв.м. Ухвалою суду від 30.11.2022 року відкрито провадження у справі за загальними правилами позовного провадження та призначено до підготовчого засідання. Ухвалою суду від 10.01.2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач та її представник адвокат Мишковська Т.М. не з`явились, в матеріалах справи міститься заява представника позивача, в якій вона просила справу розглядати за відсутності позивача та її представника, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі. Проти ухвалення судом заочного рішення не заперечила. Представник відповідача в судове засідання повторно не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про місце, день та час проведення судового розгляду шляхом направлення судових повісток та через оголошення на офіційному сайті судової влади (а.с. 23, 25-27, 30-32, 38-41, 45-46). Про причини неявки до суду не повідомив. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З урахуванням вимог статей 223, 280 ЦПК України суд провів заочний розгляд справи. Відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки сторони не з`явилися у судове засідання. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 09.10.2019 року між сторонами укладено договір №10/1 про пайову участь у будівництві багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення, що буде побудований за будівельною адресою, [ADDRESS] (а.с. 7-10). Згідно п. 2.1. Договору відповідач зобов`язався організувати будівництво об`єкту будівництва за рахунок внеску учасника та внесків інших асоційованих членів Кооперативу, забезпечити здачу його в експлуатацію, передати учаснику новозбудоване майно та документи, необхідні учаснику для реєстрації права власності на нього, а учасник зобов`язався сплатити до кооперативу внесок в розмірі та в порядку, встановлених даним договором та додатками до нього та після повної оплати внеску має право отримати новозбудоване майно. За умовами Договору - новозбудоване майно - квартира, будівельний номер 29, будівельна площа 42,9 кв.м., кількість кімнат 1, розташована на 1 житловому поверсі об`єкта будівництва, секція 3, план та схема розташування якої зазначена у Додатку №1 до Договору (а.с.11). Відповідно до п. 3.3. Договору строк закінчення будівництва об`єкту будівництва та здачі його в експлуатацію - четвертий квартал 2020 року. Як вбачається із п. 5.4.1. Договору, Кооператив зобов`язаний організувати будівництво об`єкту будівництва та здачу його в експлуатацію у строк, вказаний у п.3.3 даного договору, при умові дотримання учасниками порядку та строків сплати внесків. Пунктом 4.2. Договору встановлено, що вартість будівництва одного квадратного метра становить 12 500 грн., а пунктом 4.3. Договору встановлено, що вартість будівництва складає 536\~250,00 грн. Відповідно до п. 4.5. Договору учасник сплачує внесок трьома платежами. Судом встановлено, що позивачем належним чином та вчасно виконані зобов`язання по договору, що підтверджується довідкою Обслуговуючим Кооперативом «Житлово-Будівельний Кооператив «АРТ-ХАУС-ІІ» вих.№ 10/1 від 06.11.2019 (а.с.12). Станом на день розгляду даної справи по суті, відповідач не ввів об`єкт будівництва в експлуатацію. Протилежного судом не встановлено, доказів щодо цього відповідачем не надано. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом Надаючи оцінку правовідносинам сторін суд зазначає наступне. За змістом частин першої, третьої статті 626 ЦК України двостороннім договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Отже правова природа двостороннього договору передбачає волевиявлення обох сторін договору на встановлення, зміну або припинення прав та обов`язків сторін цього договору. Згідно з частиною першою статті 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною першою статті 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 875 ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Згідно зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до пунктів 1, 4 частини першої статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором чи законом, або розірвання договору; відшкодування збитків та моральної шкоди. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника заснованих на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконаного обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Згідно із частиною другою статті 551 ЦК України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі, якщо таке збільшення не заборонено законом. Згідно вимог частини 1 статті 552 ЦК України сплата (передання) неустойки не звільняє боржника від виконання свого обов`язку в натурі. Крім того відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг. Як встановлено п. 22 ч. 1 ст. 22 цього Закону споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Таким чином, в розумінні наведеного Закону, позивач є споживачем послуги забудовника, з будівництва об`єкту житлової нерухомості та підписавши Договір на будівництво житла, позивач набув статусу покупця майнового права. Такого висновку суд дійшов з урахуванням висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 752/10405/15-ц, від 17 жовтня 2018 року у справі № 757/39364/15-ц. Відповідно статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 530 ЦК України, якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Згідно із частинами першою та другою статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (стаття 610 ЦК України). Як вказувалося, сторони у Договорі визначили строки введення об`єкту будівництва в експлуатацію. Враховуючи, що до цього часу об`єкт будівництва у експлуатацію не введений, вбачається дійсним порушення умов договору щодо своєчасного виконання відповідачем взятих на себе зобов`язань, що зумовлює настання для нього негативних наслідків, а саме визначену у ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» відповідальність у виді сплати пені у визначеному вказаною нормою закону розмірі. Суд погоджується з позицією позивача щодо можливості застосування до спірних правовідносин першого речення ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» та наданим суду розрахунком суми неустойки у розмірі 1\~124\~516,00 грн., у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню. Розподіл судових витрат суд проводить відповідно до ст.141 ЦПК України. Зважаючи, що позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів», а його позов підлягає задоволенню із відповідача на користь держави необхідно стягнути 12\~318,76 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved