Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити певні дії, в якому просив зобов`язати акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» вчинити дії щодо поновлення балансу грошових коштів на банківському рахунку, який закріплений за його карткою до стану, який був на 06.10.2021 р. В зв`язку з тим, що фактично банком здійснено безпідставне списання грошових коштів з рахунку; зобов`язати акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» скасувати нараховані та зупинити подальше нарахування будь-яких відсотків, штрафів та пені на суму безпідставно списаних грошових коштів по картці, що належить [PERSON] , починаючи з 06.10.2021 р. до закінчення слідчих дій з приводу встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності осіб, що здійснили викрадення грошових коштів. В обґрунтування позову [PERSON] посилався на те, що він уклав з АТ КБ «ПриватБанк» кредитну угоду з використанням платіжної картки зі встановленим кредитним лімітом. В період з 06.10.2021 р. по 28.11.2021 р., перебуваючи за кордоном, він намагався отримати доступ до свого особистого кабінету в електронному банкінгу відповідача системі «Приват24», але зайти не вдавалося. Згодом особистий кабінет було заблоковано. Намагання зв`язатися з оператором були марними, оскільки інформація, яку він надавав, не співпадала з інформацією у оператора. В зв`язку з неможливістю позивача особисто прибути до відповідача, він попросив це зробити свою дружину. В банку їй повідомили про наявність заборгованості в розмірі 40 тис. грн. Оскільки сума заборгованості значно відрізнялася від повідомленої мною, за його згодою, дружина написала заяву на блокування картки та звернулась до поліції. 01 грудня 2021 року позивач подав заяву до АТ КБ «Приватбанк» щодо надання фото та відео фіксації з банкоматів, в яких здійснювалося зняття готівки з його картки в період з 06.10.2021 року по 28.11.2021 року, проханням поновлення балансу грошових коштів на картці до стану, який був на 06.10.2021 року та скасування нарахування будь-яких відсотків, штрафів та пені на суму викрадених грошових коштів по картці, починаючи з 06.ю10.2021 року до закінчення слідчих дій з приводу встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності осіб, що здійснили викрадення грошових коштів. 26 грудня 2021 року він отримав відповідь від банку про те, що банк не може повернути кошти, оскільки для того, щоб зняти грошові кошти, був правильно введений ПІН-код карти. Зважаючи на вище викладене, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів. Представником відповідача надано відзив на позов, в якому зазначено, що починаючи з 13.05.2010 року між банком та [PERSON] було укладено договір шляхом підписання позивачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, яка складається з цієї заяви, Пам`ятки клієнта, Умов та Правил надання банківських послуг. 12 квітня 2021 року [PERSON] підписав Заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг разом з паспортом споживчого кредитування. На підставі даних заяв позивач [PERSON] отримав кредитну картку в ПриватБанку, на якій був встановлений кредитний ліміт в сумі 50000 грн. і станом на 06.10.2021 року заборгованість [PERSON] перед ПриватБанком за кредитним лімітом дорівнювалась сумі 3947,56 грн. У подальшому, починаючи з 07.10.2021 року до 03.11.2021 року включно вказаний борг збільшився та вже дорівнював 48411,30 грн. В період з 07.10.2021 року до 03.11.2021 року включно можливими «шахраями» було використано коштів [PERSON] за рахунок кредитного ліміту на суму 48411,30 грн. 3947,56 грн. =44463,74 грн. 04 листопада 2021 року картка та рахунок був заблокований дружиною позивача та здійснено поповнення картки двома платежами (7000 грн та 500 грн). Так, дійсно шахраям вдалося у оператора мобільного зв`язку «Київстар», номер якого обслуговується позивача та був фінансовим [NUMBER] до 07.11.2021 року, отримати дублікат сім-картки за цим фінансовим телефонним номером. А далі, цими невідомими особами здійснювалися платежі та зняття готівки за допомогою системи дистанційного обслуговування клієнтів Приват24. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону позивача та іншої його особистої інформації. Ймовірно, шахраї, знаючи номер мобільного фінансового телефону клієнта, отримують у мобільного оператора клієнта, нову СІМ-картку на цей самий номер мобільного фінансового телефону клієнта та за допомогою цієї нової СІМ-картки встановлюють на своєму смартфоні інтернет-банкінг Приват24, тобто шахраї без фізичної наявності у них будь-якої картки клієнта та знання ПІН-кода картки може здійснювати будь-які платежі та зняття коштів, бо ці ОТП-паролі приходять на їхній телефон і Банк при цьому не знає про пере випуск СІМ-картки, а тому у Банка були відсутні підстави на той час вважати, що цим телефоном користуються інші особи, окрім самого позивача. Це стало можливим через те, що фінансовий телефон позивача на час здійснення невідомими особами банківських транзакцій за ним як абонентом в оператора мобільного зв`язку «Київстар» не був зареєстрований і це є свідченням того, що саме позивач своєю бездіяльністю сприяв тому, що треті особи використали його фінансовий телефон для здійснення банківських переказів та зняття готівки з його кредитної картки. Таким чином, ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність за них несе повністю позивач, а не банк. Крім того, нарахування банком за договором відсотків та неустойки є лише попередньою фіксацією факту наявності боргу та порушення цивільно-правових зобов`язань, а тому не впливає на права клієнта і тому подібна позовна вимога є неефективним способом захисту та не підлягає задоволенню судом. В зв`язку з чим представник відповідача просив повністю відмовити в задоволенні позовних вимог. Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав повністю, наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, у відзиві зазначив, що справу розглядати за відсутності представника банку. В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву № б/н від 13.05.2010, згідно якої отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 50000,00 грн., що підтверджується Довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування картрахунку. З виписки за договором б/н [PERSON] за період з 01.10.2021 року по 18 травня 2022 року вбачається, що станом на 05.10.2021 року залишок після операції становить мінус 3947,56 грн. За період з 07.10.2021 року по 03.11.2021 року відбулися декілька переказів з картки та зняття готівки в банкоматі, в результаті чого залишок після операції становить мінус 48411,30 грн. Таким чином в період часу з 07.10.2021 по 03.11.2021 року. невідомими особами без згоди та відома позивача була використана його кредитна картка. Невідомі позивачеві особи отримали доступ в систему «Приват-24» та від імені позивача перевели та зняли готівку в банкоматах з карткового рахунку № [NUMBER] кошти позивача в сумі 44463,74грн. За заявою [PERSON] від 19.01.2022 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження № 42022042080000022 за ознаками ч.1 ст. 190 КК України. На даний час проводиться досудове розслідування. 03 грудня 2021 року та 17 грудня 2021 року позивач звернувся з письмовою заявою до АТ КБ «Приватбанк» з приводу поновлення балансу грошових коштів на банківському рахунку, який закріплений за його карткою [NUMBER] до стану, який був до 06.10.2021 року в зв`язку з тим, що фактично банком здійснено безпідставне списання грошових коштів з його рахунку та скасування нарахування будь-яких відсотків, штрафів та пені на суму безпідставно списаних грошових коштів по картці [NUMBER] , починаючи з 06.10.2021 р. до закінчення слідчих дій з приводу встановлення та притягнення до кримінальної відповідальності осіб, що здійснили викрадення грошових коштів. З листа АТ КБ «Приватбанк» від 29.12.2021р. надісланого позивачу, вбачається, що переказ коштів позивача був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Приват-24, вхід до якої здійснено під авторизацією клієнта і що можливо було здійснити лише за допомогою використання фінансового телефону та іншої особистої інформації. Банком відмовлено у задоволенні заяви [PERSON] про зупинення нарахування відсотків та списання заборгованості з підстав відсутності впевненості в наявності шахрайських дій щодо списання грошових коштів з рахунку останнього. Як вбачається із заяви позивача про внесення відомостей до ЄРДР в поліції йому повідомили, що невідомі особи неправомірно здійснили випуск дубліката сім-карти з телефонним номером, що належить позивачу, з її допомогою отримали доступ до особистого кабінету в сервісі «Приват24» та змінили пароль для зняття грошових коштів. Статтею 1071 ЦК України передбачено, що банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. \~Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Відповідно до ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Частина 3 статті 1092 УК України передбачає, якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону. Відповідно до п. 39.1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» суб`єкти переказу зобов`язані виконувати встановлені законодавством України та правилами платіжних систем вимоги щодо захисту інформації, яка обробляється за допомогою цих платіжних систем. Правила платіжних систем мають передбачати відповідальність за порушення цих вимог з урахуванням вимог законодавства України. У відповідності п. 32.3.2. Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором. Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначено, що неналежний переказ - рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Відповідно до п. 8 розділу VІ Положення «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 року № 705, емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Пунктами 5,6,9 розділу 6 постанови Правління Національного Банку України від 05 листопада 2014 року № 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» визначено, що користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем. В даному випадку з вимогою про поновлення грошового балансу на картці [NUMBER] та скасування нарахування будь-яких відсотків, штрафів та пені [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «Приватбанк» лише 03 грудня 2021 року, а не невідкладно, як зазначено в Положенні «Про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням». Позивачем до матеріалів справи не долучено відповідних доказів, які б свідчили про те, що кошти з рахунку позивача були списані без законних на те підстав, та банком були порушені правила розрахункових операцій. Банк не несе відповідальності у випадку, якщо інформація про рахунки клієнта, карту, контрольну інформацію клієнта, відправленому в SMS - повідомленні ПІН - коді, ідентифікаторі користувача, паролях системи Приват24 або проведених клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання клієнтом умов їхнього зберігання і використання та/або прослуховування або перехоплення інформації у каналах зв`язку під час використання цих каналів. Клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви клієнта про блокування картки / рахунку / на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. Клієнт відповідає за усі операції в повному обсязі, здійснені у підрозділах банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації та аутентифікації. Клієнт зобов`язаний підтримувати в актуальному стані номер свого мобільного телефону та інші контактні дані, що є у розпорядженні банку. У разі їхньої зміни інформувати про це банк у термін не пізніше 15 днів з моменту їхньої зміни. Власник відповідає за усі операції з карткою, зроблені: по дату одержання банком усного повідомлення про втрату картки включно за умови подання до банку письмової заяви про втрату картки протягом трьох календарних днів з дати усного повідомлення; по дату одержання банком письмової заяви про втрату картки включно за відсутності усного повідомлення або у разі порушення строку подачі письмової заяви; по дату одержання банком повідомлення про втрату картки, відправленого відповідно до керівництва з використання системи MobileBanking, включно. Крім того, зняття кредитних коштів з картки позивача іншою особою саме по собі не може свідчити про припинення договірних правовідносин між сторонами договору, що суперечило б приписам ст. 598 ЦК України стосовно підстав припинення зобов`язання та положенням договору, укладеного між сторонами справи. Судом встановлено, що через те, що послуги з абонентським номером позивача на час здійснення спірних транзакцій в період з 07.10.2021 р. до 03.11.2021 р. включно надавалася на умовах передплати та знеособлено (анонімно), без укладання письмового договору про надання телекомунікаційних послуг та реєстрації абонента в оператора зв`язку, стало можливим використання коштів позивача і відомості про особу, яка звернулась до оператора мобільного зв`язку «Київстар» за отриманням нової ідентифікаційної телекомунікаційної карти (СІМ-карти) за абонентським номером позивача могли й не фіксуватися та й не були потрібні. Пунктом 14.12 ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» зазначено, що користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень. Відповідальність за здійснення спірних банківських операцій з переказу коштів та оплати послуг повністю покладається на позивача. Так, відповідно до пунктів 1,2,6 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» затвердженої Постановою Правління НБУ від 05.11.2014 р. № 705 «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів», то користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень. Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним. Користувач, після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку, ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Як вбачається з виписки по картці [PERSON] спірні операції здійсненні в період з 07.10.2021 року до 03.11.2021 року включно, а перше звернення позивача до АТ КБ «ПриватБанк» відбулося 03.12.2021 року. Отже, під час розгляду справи судом не встановлено вини відповідача у несанкціонованому знятті грошових коштів з рахунку позивача та відповідно безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями та шкодою. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. У відповідності до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. З урахуванням вищевикладеного,\~суд вважає необхідним відмовити в задоволенні позовних вимог [PERSON] , в зв`язку з необґрунтованістю та недоведеністю.

Outcome: dismissed