Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-01 00:00:00

У листопаді 2021 року позивач [PERSON] звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва з вказаним позовом до відповідачки [PERSON] , третя особа: Солом`янська районна в м.Києві державна адміністрація Служби у справах дітей та сім`ї, в якому просив суд: 1) зобов`язати [PERSON] не перешкоджати спілкування засобами телефонного та електронного зв`язку з [PERSON] . 2) визначити способи його участі у вихованні сина, [PERSON] , [INFO] , а саме: - можливість зустрічей кожної першої і третьої суботи та неділі з 11 год. 00 хв. суботи до 19 год. 30 хв. недiлi за місцем проживання батька; - у непарні роки Новий рік (31 грудня) з 19 год. 00 хв. напередодні свята до 19 год. 00 хв. наступного дня після свята; - у парні роки Новий рік (01 січня) з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. наступного дня; - у парні роки 10 листопада (День народження дитини) з 14 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв. наступного дня; - у непарні роки 10 листопада (День народження дитини) з 18 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв. наступного дня; - щороку День народження батька (10 грудня), з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. наступного дня; - День батька (третя неділя червня щороку), з 15 год. 00 хв. до 21 год. 00 хв.; - День захисника України (14 жовтня щороку) з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.; - у непарні роки на Рiздво Христове (7 січня) з 11 год. 00 хв. напередодні свята до 19 год. 30 хв. наступного дня після свята за місцем проживання батька; - щороку День народження бабусі [PERSON] ( 26 жовтня ) з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. наступного дня; - щороку День народження діда [PERSON] ( 6 вересня ) з 15 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. наступного дня; 3) з метою уникнення випадків невиконання судового рішення зобов`язати відповідачку не пізніше як за два дня до дня зустрічі позивача з дитиною надати останньому точну інформацію щодо фактичного місця перебування дитини, засобів зв`язку, а у разі настання змін, повідомити про це особисто на наступний день з дня настання таких обставин. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовував тим, що він перебуває з відповідачкою у зареєстрованому шлюбі. В шлюбі у сторін народився син [PERSON] , [INFO] .. З березня 2021 року, тобто з моменту фактичного припинення шлюбних відносин, дитина сторін, проживає разом з відповідачкою, яка в свою чергу, перешкоджає позивачу у спілкуванні з дитиною та не дає можливості приймати участі у її вихованні, при цьому відповідачкою систематично порушується розпорядження Солом`янської районної у м. Києві державної адміністрації за № 650 від 13 жовтня 2021 року, яким було визначено спосіб участі позивача у вихованні сина, тому позивач вимушений був звернутися до суду, оскільки вирішити питання участі позивача у вихованні дитини в позасудовому порядку не можливо. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 13 грудня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі. 21.02.2022 до суду надійшов відзив [PERSON] , в якій зазначає, що, у зв`язку з фактичним припиненням шлюбних відносин, вона з сином проживають окремо від позивача. Спільної згоди з відповідачем щодо часу спілкування з дитиною досягнуто не було. Зазначає, що бачитись і спілкуватись позивачу з сином вона не перешкоджає, крім випадків, коли батько знаходиться в стані наркотичного чи алкогольного сп`яніння. Водночас, наголошує, що графік спілкування батька з сином повинен відповідати потребам дитини, з врахуванням організації його повсякденного життя, а також передбачати справедливий розподіл між матір`ю та батьком проведеного спільно з сином часу на свята. Враховуючи наведене, просить: 1) визначити наступний спосіб участі у спілкуванні батька з дитиною, з попередньою домовленістю з матір`ю дитини: - можливість зустічатись кожної першої та третьої суботи з 11 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за місцем проживання батька, з обов`язковим виконанням дитиною домашнього завдання; - щороку день народження дитини (10 листопада) на наступний день, тобто 11 листопада з 18 год 00 хв. до 20 год. 00 хв., якщо дні святкування припадають на навчальний тиждень; - щороку день народження дитини (10 листопада) на наступний день, тобто 11 листопада, з 11 год 00 хв. до 18 год. 00 хв., якщо дні святкування припадають на вихідні; - щороку день народження батька [PERSON] (10 грудня) з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв., якщо дні святкування припадають на навчальний тиждень; - щороку день народження батька [PERSON] (10 грудня) з 11 год. 00 хв. до 18 год.00хв., якщо дні святкування припадають на вихідні; - у парні роки День батька (третя неділя червня) з 11 год.00 хв. до 18 год. 00 хв. - у непарні роки День захисника України (14 жовтня) з 11 год.00 хв. до 17 год.00 хв. - щороку день народження бабусі [PERSON] (26 жовтня) з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв., якщо дні святкування припадають на навчальний тиждень; - щороку день народження бабусі [PERSON] (26 жовтня) з 11 год. 00 хв. до 18 год.00 хв., якщо дні святкування припадають на вихідні; - щороку день народження дідуся [PERSON] (06 вересня) з 18 год. 00 хв. до 20 год.00 хв., якщо дні святкування припадають на навчальний тиждень; - щороку день народження дідуся [PERSON] (06 вересня) з 11 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв., якщо дні святкування припадають на вихідні; - у непарні роки Пасха (Великдень) з 11 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.; - у непарні роки свято Трійця з 11 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.; - у парні роки День Незалежності України (24 серпня) з 11 год. 00 хв. до 17 год. 30 хв.; - у парні роки День міста Києва (остання неділя травня) з 11 год. 00 хв. до 17 год. 30 хв. 2) зобов`язати батька дати дозвіл для виїзду дитини за кордон для оздоровлення під час літніх та зимових канікулах; 3) зобов`язати [PERSON] на період знаходження дитини у нього, створити належні умови для дитини: окреме одномісне ліжко для дитини, письмовий стіл та комп`ютерний стілець. 24.06.2022 до суду надійшла відповідь позивача на відзив, в якій акцентує увагу на тому, що твердження позивача про вживання ним наркотичних засобів не відповідає дійсності, що підтверджується сертифікатом про проходження профілактичного наркологічного огляду, довідкою про проходження обов`язкових попереднього та періодичного психіатричних оглядів, результатами досліджень медичної лабораторії. У свою чергу, внаслідок створення відповідачем перешкод у спілкуванні з дитиною, він позбавлений можливості тривалий час бачитись з сином та змушений був звернутися до поліції із заявою про перешкоди у спілкуванні та побаченні з малолітнім сином. Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 26 вересня 2022 року здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 06.01.2023 до суду надійшов висновок органу опіки та піклування Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації щодо визначення способів участі батька у вихованні та спілкуванні з малолітнім [PERSON] 16.01.2023 до суду надійшла заява відповідача про часткове визнання позову, в якій просила визначити [PERSON] спосіб участі у вихованні сина у відповідності до висновку органу опіки та піклування Солом`янської районної в м.Києві державної адміністрації, проте, на час дій воєнного стану, визначити можливість участі батька у вихованні сина кожної першої, третьої суботи за місцем проживання дитини з 11.00 по 18.00 год. Протокольною ухвалою суду від 16.01.2023 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті. У судовому засіданні позивач та його представник підтримали заявлений позов та просили його задовольнити, з огляду на викладені в ньому обставини, додатково зазначили, що шлюб між сторонами було розірвано, на підтвердження чого надали копію рішення суду. Відповідач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги частково не визнали, просили, визначаючи спосіб участі [PERSON] у вихованні сина, врахувати звичні умови для дитини щодо організації, розпорядку повсякденного життя і навчального процесу, відвідування дитиною гуртків, а також обстановку, що склалась у зв`язку зі збройною агресією та введенням воєнного стану. Суд, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, всебічно з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 06.12.2013, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого повторно 31.07.2021 Центральним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №2603. Від шлюбу сторони мають сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про його народження серії [NUMBER] , виданим повторно 31.07.2021 Солом`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в м.Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №3696. Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 06.06.2022 шлюб між сторонами розірвано. Після розірвання шлюбу син залишився проживати з матір`ю, а позивач проживає окремо за адресою, що підтверджувалось сторонами у судовому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 2 СК України, сімейні особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, між батьками та дітьми, між матір`ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання врегульовано Сімейним кодексом України. Згідно із ч. 6 ст. 7 СК України, жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї. Відповідно до ч. 7 ст. 7 СК України, дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України. Статтею 12 Закону України "Про охорону дитинства" визначено, що виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність з виховання, навчання і розвитку дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Відповідно до ч. 3 ст. 9 Конвенції про права дитини, дитина, яка не проживає з одним чи обома батьками, має право підтримувати на регулярній основі особисті і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить інтересам дитини. Метою законодавчого закріплення права батьків на спілкування з дитиною і є насамперед захист інтересів дитини. Здійснення батьками своїх прав і виконання обов`язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 19 СК України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Разом з тим орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Частиною 6 статті 19 СК України встановлено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини. Статтею 153 СК України передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене. Згідно положень ст. 15 ЗУ "Про охорону дитинства" дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів; батьки, які проживають окремо від дитини, зобов`язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини. У відповідності до ст. 157 СК України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. За змістом ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Одним із принципових положень, закріплених у Декларації прав дитини, проголошеної 20.11.1959 р. Генеральною Асамблеєю ООН, є те, що дитина повинна зростати в умовах турботи. Відповідно до ст. ст. 3, 18 Конвенції про права дитини, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини. Батьки несуть основну відповідальність за виховання дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування. Згідно з пунктом 1 статті 3 Конвенції, дитина наділяється правом на те, щоб її найкращі інтереси оцінювалися і бралися до уваги в якості першочергового міркування при прийнятті в її відношенні будь-яких дій або рішень як в державній, так і в приватній сфері. Більш того, в ньому втілений один з фундаментальних принципів Конвенції. Метою законодавчого закріплення права батьків на спілкування з дитиною і є насамперед захист інтересів дитини. Здійснення батьками своїх прав і виконання обов`язків повинно ґрунтуватися на повазі до прав дитини і її людської гідності. Звертаючись до суду з позовом до відповідача, позивач зазначає, що відповідачем створюються йому перешкоди в спілкуванні з дитиною, він позбавлений можливості брати участь у вихованні сина, обмежений у побаченнях з ним. Відповідач не заперечувала, що згоди щодо способів участі позивача, як батька, між сторонами досягнуто не було. Суд звертає увагу на те, що позивач виявляє бажання спілкуватись та зустрічатись з сином. [PERSON] звернувся до органу опіки та піклування Солом`янської РДА з заявою про встановлення способів участі у вихованні та спілкуванні з сином. Розпорядженням Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації № 650 від 13.10.2021 визначено способи участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з малолітнім [PERSON] , [INFO] , а саме, у першу та третю суботу кожного місяця з 11.00 до 18.00; половину зимових канікул та один тиждень влітку для сумісного відпочинку та оздоровлення дитини за попередньою домовленістю з матір`ю дитини. Разом з тим, вбачається, що відповідач ігнорує його прохання про виконання зазначеного розпорядження та надання можливості для побачень з дитиною. З цього питання позивач звертався з заявою до Солом`янського УП ГУ НП у м.Києві, яке листом від 23 травня 2022 року повідомило про те, що копію звернення було направлено до Солом`янської РДА для прийняття рішення, та роз`яснило позивачу право на звернення до суду з позовом, з огляду на те, що в даній події вбачаються цивільно-правові відносини. Оцінивши надані сторонами пояснення, суд приходить до висновку, що між сторонами виникають суперечності, пов`язані з участю батька в вихованні дитини, та він має перешкоди в спілкуванні з сином. У такому випадку вимога позивача про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини ґрунтується на законі. Відповідно до висновку Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації № 108-194 від 06.01.2023, орган опіки та піклування вважає за доцільне визначити участь батька [PERSON] у вихованні та спілкуванні з дитиною, [PERSON] , [INFO] , а саме кожної першої та третьої суботи місяця з 11.00 до 18.00, половину зимових канікул та один тиждень влітку для сумісного відпочинку та оздоровлення дитини за попередньою домовленістю з матір`ю дитини. Зазначений висновок не містить заборони на побачення батька з дитиною. Висновок зроблений відповідним держаним органом з урахуванням інтересів дитини та на підставі вивчення обставин взаємовідносин сторін та їх дитини. У ході розгляду справи обставин, які б свідчили про аморальну або неналежну поведінку батька по відношенню до дитини, що може зашкодити розвиткові дитини, судом не встановлено. Суд вважає, що безпосередня участь батька у вихованні сина, регулярне спілкування між ними не лише забезпечить виконання батьківських прав позивача, а насамперед, буде повністю відповідати інтересам дитини. Окрім того, суд враховує часткове визнання відповідачем позовних вимог, а також обставини, що можуть впливати на участь батька у спілкуванні з дитиною, зокрема, пов`язані з військовою агресією російської федерації проти України та введення Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 у зв`язку з цим в Україні воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який наразі є продовженим. Як зазначив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі від 17.08.2017 р. №9-1580/0/4-17 «Щодо окремих питань судової практики у справах про визначення місця проживання дитини» враховуючи необхідність забезпечення однакового правозастосування у справах про визначення місця проживання дитини відповідно до вимог національного сімейного законодавства, а також врахування практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, під час вирішення такої категорії справ судам слід керуватись статтею 51 Конституції України, яка гарантує кожному із подружжя рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Схожа норма міститься також у частині шостій статті 7 Сімейного кодексу України, відповідно до якої рівність прав і обов`язків жінки та чоловіка у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї є однією із загальних засад регулювання сімейних відносин. Це узгоджується з практикою ЄСПЛ, який неодноразово наголошував, що батьки повинні мати рівні права у спорах про опіку над дітьми, і жодні презумпції, які ґрунтуються на ознаці статі, не повинні братись до уваги (рішення у справі "Зоммерфельд проти Німеччини" ("Sommerfeld v. Germany") від 08.07.2003 р., "Цаунеггер проти Німеччини" ("Zaunegger v. Germany") від 03.12.2009 р.). Слід також зазначити, що порядок виховання та спілкування з дитиною встановлюється шляхом особистого спілкування, і ні законодавством України та положеннями міжнародних договорів не встановлена дистанційна участь у вихованні та спілкуванні з дитиною, у тому числі шляхом залучення до такого спілкування сторонніх осіб. У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.12.2006 року по справі «Хант проти України» суд зазначив, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (рішення у справі Olsson v. Sweden від 27 листопада 1992 року), і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення у справі Johansen v. Norway від 7 серпня 1996 року). Таким чином, на підставі, встановлених судом обставин, враховуючи рекомендації, викладені у висновку органу опіки та піклування, активне бажання батька брати участь у вихованні та спілкуванні з сином, виходячи виключно з інтересів та віку дитини, а також балансу інтересів, а також приймаючи до уваги введений воєнний стан, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, зокрема, суд вважає, що слід визначити порядок участі [PERSON] у вихованні дитини [PERSON] за наступним графіком побачень та спілкування з дитиною: -під час дії воєнного стану, введеного в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у вихідні дні кожної першої та третьої суботи місяця у період з 11 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. за місцем проживання матері [PERSON] ; -після завершення дії воєнного стану, введеного в Україні Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у вихідні дні з 11 год. 00 хв. кожної першої та третьої суботи місяця до 12 год. 00 хв. кожної першої та третьої неділі місяця за місцем проживання батька; -кожен день народження дитини [PERSON] , [INFO] , непарного року з 15 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв.; -кожен наступний день за днем народження дитини [PERSON] , [INFO] , тобто, кожне 11 листопада парного року з 15 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв.; -з 15 год. 00 хв. кожного 31 грудня парного року до 15 год. 00 хв. кожного 01 січня непарного року; -кожен день народження батька [PERSON] , [INFO] , з 16 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв.; -кожен Великдень непарного року з 11 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв.; -кожну суботу напередодні Великодня парного року з 11 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв.; -14 жовтня кожного року з 16 год. 00 хв. до 19 год. 00 хв. Водночас, вимога позивача про забезпечення реалізації його батьківських прав шляхом безперешкодних побачень в інших час не відповідають якнайкращим інтересам дитини, оскільки не сприятимуть дотриманню звичних умов для дитини щодо організації, розпорядку повсякденного життя і навчального процесу, відвідування дитиною гуртків. На думку суду такий графік відповідає найкращому забезпеченню інтересів дитини, оскільки при регулярних зустрічах з батьком дитина подолає емоційне відчуження, при цьому суд роз`яснює сторонам, що зміни до встановленого судом графіку можуть вноситись за їх спільної згоди шляхом проведення переговорів. Окрім того, суд покладає на матір обов`язок не чинити [PERSON] перешкоди у спілкуванні з дитиною [PERSON] , [INFO] .. З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial