Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-21 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. [INFO] померла матір позивача [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина у виді житлового будинку з господарськими спорудами за адресою: [ADDRESS] , та земельна ділянка площею 0,1000 га, передана для будівництва та обслуговування вказаного жилого будинку. За життя матір склала заповіт на ім`я [PERSON] , яка від прийняття спадщини за заповітом, інші спадкоємці, крім позивача, відсутні, позивач бажає успадкувати майно після смерті матері, але у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом йому було відмовлено, оскільки він пропустив строк у шість місяців, встановлений законом для подачі заяви та прийняття спадщини. Позивач зазначає, що строк ним був пропущений з поважних причин, оскільки на момент закінчення шестимісячного строку він знаходився на лікуванні, до того ж, про те, що [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини за заповітом, він дізнався лише у жовтні 2022 року. Просить визнати ці причини поважними та визначити йому додатковий строк два місяці для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Процесуальні дії у справі. 08.11.2022 позовна заява надійшла до суду. 14.11.2022\~позовна заява\~прийнята до\~розгляду,\~провадження у справі відкрито, почато підготовче провадження, задоволено клопотання позивача про витребування доказів. 10.01.2023 надійшли докази на ухвалу суду в порядку їх витребування. 24.01.2023 підготовче провадження закрито. Справу призначено до судового розгляду по суті. Інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) судом не здійснювались. Заяви, клопотання. Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, місце та час судового засідання повідомлені належним чином. Від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги просить задовольнити. Від відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності його представника, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду. Третя особа до суду не з`явилася, будь-яких заяв (клопотань) від неї не надходило. За таких обставин, суд розглянув справу за відсутності сторін на підставі наявних матеріалів. Фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснюється. Фактичні обставини, встановлені судом. Позивач [PERSON] є сином [PERSON] та чоловіком третьої особи [PERSON] /а.с.11, 12/. [INFO] померла мати позивача [PERSON] /а.с.16/. Після її смерті відкрилася спадщина на належний їй будинок з господарчими побудовами за адресою: [ADDRESS] , який належав спадкодавиці на підставі договору купівлі-продажу від 27.03.1991 року, та земельну ділянку площею 0,1000 га, розташована по [ADDRESS] , призначена для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка належала спадкодавиці на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, серія ЯИ № 067867, виданого 11.12.2009 року на підставі рішення виконкому Криворізької міської ради від 09.04.1997 року № 199/1 /а.с.22-27/. За життя, а саме 20.11.2015 [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Петрушенком В.О., за реєстровим № 921, яким заповіла все належне їй майно [PERSON] /а.с.19-20/. Згідно з матеріалами спадкової справи спадкоємець за заповітом [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , подавши до нотаріальної контори заяву про те, що спадщину у встановлені строки не прийняла, за продовженням строку до суду звертатися не буде /а.с.51/. 04.10.2022 позивач звернувся до Широківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , за його заявою було заведено спадкову справу № 270, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу було відмовлено у зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини /а.с.57/. Згідно з матеріалами спадкової справи спадкоємець не був на момент смерті спадкодавця зареєстрованим за однією адресою, інші особи із заявами про прийняття спадщини або відмову від її прийняття не зверталися, свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] не видавалися. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , почав відлік відповідно з дати її смерті, та з врахуванням положень ч.2 ст.1270 ЦК України на день звернення позивача до нотаріуса з відповідною заявою, сплинув. Встановлено, що третя особа [PERSON] від прийняття спадщини за заповітом відмовилася 04.10.2022 року, і саме з цієї дати позивач мав можливість звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за законом, тому строк для звернення до нотаріальної контори був пропущений позивачем з поважних причин, що стало перешкодою в отриманні ним свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері. Зміст спірних правовідносин. Встановленим у судовому засіданні обставинам відповідають спадкові правовідносини. Норми права, які застосовує суд. Згідно до ч.1 ст.\~1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.2 цієї статі часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно до ч.1 ст.1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст.1223\~цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Статтею 1233 ЦК України встановлено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно до ст.1258\~ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ст.1261\~ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно до ч.1 ст.1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно до ч.2 цієї статті - не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Відповідно до ч.1, 2 ст.1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. У відповідності до ч.1 ст.1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ч.2 цієї статті - якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Тобто правила частини третьої цієї статті про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2011 року у справі №6-85цс12. Як роз`яснено у п.24 Постанови ВСУ №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини. В законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим. При цьому суд керується сталою практикою Верховного Суду, зокрема його постановою від 15.04.2020 у справі № 190/106/18 (провадження № 61-41455св18), де Верховний Суд зазначає про те, що, виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Законом України «Про правовий режим воєнного стану» з 24 лютого 2022 року в Україні введено режим воєнного стану. Згідно з п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», в умовах воєнного стану та протягом одного місяця з дня його припинення або скасування перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, тобто загальний строк для прийняття спадщини на час дії воєнного стану становить 10 місяців. Висновок суду. Аналізуючи спірні\~правовідносини в\~контексті вказаних\~норм права,\~враховуючи,\~що спадкоємець\~за заповітом\~від прийняття\~спадщини відмовилася,\~позивач є\~єдиним спадкоємцем\~першої черги\~за законом,\~суд вважає\~причини пропуску\~позивачем строку\~для прийняття\~спадщиниповажними,. До того ж, суд враховує, що у зв`язку із введенням в Україні з 24.02.2022 року воєнного стану, Кабінетом Міністрів України були прийняті постанови, які регулюють роботу нотаріату в\~умовах воєнного\~стану,і вважає, що позивачем строк прийняття спадщини пропущений з об`єктивних причин, і приходить до висновку про визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері, який відраховувати з дня набрання законної сили рішенням суду. При цьому суд враховує, що будь-яких доказів в спростування вимог позивача відповідачем та третьою особою суду не надано, територіальна громада про визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не заперечує. Щодо розподілу судових витрат. З огляду\~на характер\~спору,\~враховуючи,\~що судовий\~збір сплачено\~позивачем в\~дохід держави,\~і він\~просить судові\~витрати не\~відшкодовувати,\~суд вважає\~за можливе\~витрати по\~сплаті судового\~збору покласти\~на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved