Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-26 00:00:00

Описова частина Зміст позовних вимог Акціонерне товариство «Чернівціобленерго» звернулося до Шевченківського районного суду м. Чернівці з позовом до [PERSON] про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на те, що 04 березня 2022 року головою Громадської організації «Самозахист Буковини», громадянином України [PERSON] було надіслано звернення до Голови Чернівецької обласної державної адміністрації (Чернівецької обласної військової адміністрації) - [PERSON]., наступного змісту: «[INFO] ». З метою розгляду вказаного листа Чернівецькою обласною державною адміністрацією (Чернівецькою обласною військовою адміністрацією) було скеровано звернення до АТ «Чернівціобленерго» від 01.04.2022 року щодо надання інформації про перелік засновників АТ «Чернівціобленерго». На вказане звернення Товариством надано відповідь за вихідним № 6-02/14 від 04.04.2022 року з повного інформацією щодо переліку кінцевих бенефіціарних власників, яка є актуальною та відображена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Варто звернути увагу, що у наданому переліку відсутня особа, яка є громадянином росії з персональними даними [PERSON] , які вказано у зверненні Відповідача та зазначено інформацію, що жодна з фізичних/юридичних осіб російської федерації ніколи не були та не є на даний час акціонерами/власниками Позивача. Отже, фактично Відповідачем у поданому до Чернівецької ОДА (Чернівецької ОВА) зверненні було поширено недостовірну інформацію про участь у переліку власників Позивача вищезазначеної особи - [PERSON] , який є громадянином російської федерації. Враховуючи той факт, що на даний час на території України діє режим воєнного стану та відбуваються активні бойові дії спричинені поведінкою країни-агресора, якою являється російська федерація, вказана інформація становить предмет загального суспільного інтересу, є резонансною та такою, що впливає на громадську думку стосовно діяльності та репутації позивача та була доведена до відома Чернівецької обласної державної адміністрації. По відношенню до позивача наведену відповідачем у зверненні інформацію слід вважати негативною, адже в ній стверджується про порушення норм чинного законодавства та вчинення позивачем інших протиправних дій, а це порушує право позивача на повагу до ділової репутації. Положеннями ст. 34 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Кожен мас право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та протоколів №№ 2, 4, 7, 11 до неї, право на свободу вираження поглядів включає в себе свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Поряд з цим, здійснення таких свобод може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням, або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав них осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або підтримання авторитету і безсторонності суду, та є необхідним в демократичному суспільстві. Статтею 2 Закону України «Про банки і банківську діяльність» поняття ділової репутації, яка визначається як відомості, зібрані Національним банком України, про відповідність діяльності юридичної або фізичної особи, у тому числі керівників юридичної особи та власників істотної участі у такій юридичній особі, вимогам закону, діловій практиці та професійній етиці. Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» встановлено, що відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації є автор відповідного інформаційного матеріалу- особа яку позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Відповідно до ч. 1 ст. 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Частиною 2 ст. 30 ЗУ «Про інформацію» передбачається, що оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Інформацію, яка була поширена відповідачем у поданому зверненні не можна вважати оціночним судженням з наступних підстав. Проаналізувавши синтаксичну структуру звернення, наведеного відповідачем, легко дійти висновку, що вона побудована з метою розкриття та доведення до адресата інформації наступного змісту «[INFO]», а фактично стверджує про достовірність та перевіреність поширюваної ним інформації. Проаналізувавши семантичне значення вжитих автором змістоутворюючих лексем, які використані автором у зверненні, а саме: «[INFO]», інформація подається як така, що має місце насправді (в дійсності), а отже, викладена автором у формі тверджень про факти, які можуть бути перевірені па предмет їх достовірності та дійсності. Автор не використовує у зверненні маркерів суб`єктивної модальності, якими є оцінні слова, конструкції та інші показники, що виражають невпевненість, сумніви автора щодо вірогідності висловлюваного і вказували б на те, що висловлюване є його суб`єктивною думкою та поглядом на зображувану ситуацію, його суб`єктивною оцінкою того, про що йдеться, а отже відображають його особисту точку зору і ставлення до описуваного у зверненні і не може бути перевірено на предмет відповідності дійсним фактам, тобто іншими словами є нічим іншим як оціночними судженнями. Таким чином, наведені в зверненні відповідача висловлювання не є оціночними судженнями. Такі твердження відповідача є протиправними, оскільки відсутні будь-які документи та/або фактичні дані, які б підтверджували наведену інформацію, щодо діяльності позивача. Позивач, як суб`єкт господарської діяльності зареєстрований в Україні та дотримується відповідних вимог і стандартів, які поширюються на всі юридичні особи в Україні, зокрема і стандартів і вимог стосовно можливості відстеження кінцевого бенефіціарного власника (власників). Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» регламентовано, що всі юридичні особи зобов`язані підтримувати інформацію про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності в актуальному стані, оновлювати її та повідомляти державного реєстратора про зміни протягом 30 робочих днів з дня їх виникнення, та подавати державному реєстратору документи, що підтверджують ці зміни. Якщо зміни у структурі власності та інформації про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи відсутні, юридичні особи зобов`язані повідомляти державного реєстратора про відсутність таких змін при проведенні державної реєстрації будь-яких змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі. Станом на той час, коли відповідачем були оприлюднені недостовірні відомості, структура власності АТ «Чернівціобленерго» була наявна в офіційному публічному доступі на сайті Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців. Згідно з даною структурою власності, основним акціонером АТ «Чернівціобленерго» є TOB «ВС ГРУП МЕНЕДЖМЕНТ» (код ЄДРПОУ-33947Р89), а до переліку кінцевих бенефіціарних власників входять громадяни Німеччини та Латвії. Таким чином, відповідно до статті 201 ПК України, предметом цього позову є питання про визнання поширеної інформації недостовірною, оскільки така інформація з боку відповідача є фактичним твердженням, а не оціночним судженням. Поширення неправдивої інформації завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам позивача, оскільки піддає сумніву дієздатність позивача у відносинах з третіми особами, зокрема, у господарських відносинах. Якщо суд ухвалює рішення про право на відповідь або про спростування поширеної недостовірної інформації, то у судовому рішенні за необхідності суд може викласти текст спростування інформації або зазначити, що спростування має здійснюватися шляхом повідомлення про ухвалене у справі судове рішення. За змістом ст. 91 ЦК України право на спростування недостовірної інформації, передбачене ст.277 ЦК України, належить не лише фізичним, але й юридичним особам у передбачених законом випадках, у тому числі як спосіб судового захисту проти поширення інформації, що шкодить діловій репутації господарюючого суб`єкта і підприємця. Відповідно до ст. 94 ЦК України, юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються згідно з гл. З цього Кодексу. У ч. 1 ст. 5 Закону України «Про інформацію» визначено, що реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. Згідно з ч. 2 ст. 7 Закону України «Про інформацію», суб`єкт інформаційних відносин може вимагати усунення будь-яких порушень його права на інформацію. Суди повинні брати до уваги, що відповідно до статті 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК) тощо. З огляду на зазначене, враховуючи, що спосіб захисту порушеного права має бути ефективним, в даному випадку наявні підстави щодо зобов`язання відповідача спростувати поширену ним недостовірну інформацію, шляхом відкликання поданого ним до Чернівецької ОДА звернення із зазначенням, щодо недостовірності та неперевіреності поширеної ним інформації. В свою чергу статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до п. 27 Постанови способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім, права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 23 ЦК України моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також: ділової репутації фізичної або юридичної особи, тому вимога про відшкодування моральної шкоди може бути заявлена самостійно, якщо, наприклад, редакція засобу масової інформації добровільно опублікувала спростування, яке задовольняє позивача. Право на повагу до гідності та честі відноситься до особистих немайнових прав фізичної особи, які не мають економічного змісту (статті 269, 270 ЦК України). Поняття «моральна шкода» визначено у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 р. Отже, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, завданих фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. При цьому під немайновим шкодою, завданою юридичній особі, слід розуміти втрати немайнового характеру, що настали у зв`язку з приниженням ділової репутації, а також вчинення дій, спрямованих на зниження престижу чи підрив довіри до діяльності. Приниженням ділової репутації є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, що дискредитують спосіб ведення чи результати, його професійної діяльності, у зв`язку з чим знижується його авторитет. Зазначені дії завдають майнової та моральної шкоди, а тому ця шкода за відповідними позовами потерпілих осіб підлягає відшкодуванню за правилами ст. ст. 1166,1167 ЦК України. Поширенням відповідачем у поданому ним зверненні недостовірної інформації спричинили можливість негативної оцінки та приниження ділової репутації та авторитету позивача, яке має відображення на якості ведення ним основних видів господарської діяльності, то спричиняє негативні наслідки, які дискредитують способи ведення ним господарської діяльності та негативно авторитет позивача у взаємовідносинах з третіми особами. На підставі викладеного та після зменшення позовних вимог позивач просив суд: 1) визнати недостовірною та такою, що порушує та принижує ділову репутацію АТ Чернівціобленерго» інформацію, викладену [PERSON] у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним Р-238.22; 2) зобов`язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію, яку було поширено у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним № Р-238.22 шляхом повідомлення про спростування позивача та Чернівецьку ОДА (Чернівецьку ОВА); 3) стягнути з [PERSON] вартість завданої моральної шкоди в розмірі 1 (однієї) гривні. 4) стягнути з відповідача судовий збір та понесені, судові витрати. Надходження позовної заяви та інших заяв до суду 26.08.2022 року ухвалою суду про відкриття провадження у справі № 726/1047/22 було призначено справу до розгляду. 12.09.2022 відповідачем [PERSON] надане письмове клопотання про слухання підготовчого судового засідання у його відсутність та долучення письмових доказів. 13.09.2022, 22.09.2022 відповідачем [PERSON] надане письмове клопотання про забезпечення доказів, що було вирішено ухвалою суду від 20.10.2022. 22.09.2022 позивачем надана заява про зменшення позовних вимог. 22.09.2022 позивачем надане письмове заперечення про долучення доказів. 20.10.2022 представником позивача надане письмове клопотання про відкладення підготовчого слухання справи. 15.11.2022 постановлено ухвалу суду про призначення справи до судового розгляду. 18.11.2022 відповідачем [PERSON] надане письмове клопотання про долучення до матеріалів письмових доказів. 06.12.2022 відповідачем [PERSON] надане письмове клопотання про долучення до матеріалів письмових доказів. 26.12.2022 відповідачем [PERSON] надане письмове клопотання про відкладення слухання справи. Доводи особи, яка подала позов Позовна заява мотивована тим, що відповідач поширив неправдиву інформацію у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним Р-238.22, яка порушила честь та гідність позивача, а також його ділову репутацію. Відповідачем відзив на позов суду не надано. В судовому засіданні представники позивача АТ «Чернівціобленерго» Хлапоніна О.Р., Сондей Я.А. надали пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві, підтвердили факти, викладені в позові та просили позов задовольнити у повному обсязі, а саме: визнати недостовірною та такою, що порушує та принижує ділову репутацію АТ Чернівціобленерго» інформацію, викладену [PERSON] у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним Р-238.22; зобов`язати [PERSON] спростувати недостовірну інформацію, яку було поширено у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним № Р-238.22 шляхом повідомлення про спростування позивача та Чернівецьку ОДА (Чернівецьку ОВА); стягнути з [PERSON] вартість завданої моральної шкоди в розмірі 1 (однієї) гривні; стягнути з відповідача судовий збір та понесені, судові витрати. В судовому засіданні відповідач [PERSON] заперечував проти задоволення позовних вимог, зазначив, що текст, який був викладений у його письмовому зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним Р-238.22 є його оціночним судженням як патріота своєї держави, яке він зробив з інформації, викладеної в мережі інтернет, та не є фактичним твердженням, у зв`язку з чим і адресував дане звернення до Голови Чернівецької обласної державної адміністрації (Чернівецької обласної військової адміністрації) - [PERSON]. з проханням розібратися та прийняти міри та повідомити його в письмовій формі. В судовому засіданні представник відповідача Юрчишин В.М. пояснив, що звернення відповідача є оціночним судженням [PERSON] та не є фактичним твердженням, просив відмовити в задоволенні позовних вимог повністю. Вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, встановленими наступні фактичні обставини справи. Фактичні обставини справи, встановлені судом З матеріалів справи вбачається, що згідно з зверненням №Р-238.22 від 04.03.2022 до голови Чернівецької обласної державної адміністрації [PERSON] від голови ГО «Самозахист Буковини» і голови правління ТІГ №15 «Надія» [PERSON]., а саме: «[INFO] ». Згідно з повідомленням №130 вих.-22 від 01.04.2022 Чернівецької обласної військової адміністрації, зобов`язано АТ «Чернівціобленерго» в десятиденний термін надати на вимогу голови місцевої державної адміністрації інформацію про засновників АТ «Чернівціобленерго», а саме: чи громадянин росії [PERSON] , інші юридичні/фізичні особи російської федерації акціонером/власником товариства, котрі володіють прямо чи опосередковано акціями АТ «Чернівціобленерго». Згідно з листом №602114 від 04.04.2022 року, наданим АТ «Чернівціобленерго» на адресу Чернівецької обласної військової адміністрації, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, кінцевими бенефіціарними власниками АТ «Чернівціобленерго» являються особи: [PERSON] - громадянство Німеччина, [PERSON] - громадянство Німеччина, [PERSON] - громадянство Латвія, [PERSON] - громадянство Латвія, [PERSON] - громадянство Латвія. Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань код ЄДРПОУ 00130760, найменуванню юридичної особи - АТ «Чернівціобленерго», інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи: [PERSON] , [ADDRESS] . Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. [PERSON] , [ADDRESS] . Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. [PERSON], [ADDRESS]. Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. [PERSON], [ADDRESS]. Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», [ADDRESS] . Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. Мотивувальна частина Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34). Відповідно до п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред`явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім`ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. У разі поширення недостовірної інформації, що порушує особисті немайнові права юридичної особи або її структурного підрозділу, позов вправі пред`явити орган цієї юридичної особи. Відповідно до ст. 201 ЦК України, честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Відповідно до п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», позовна заява має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право. Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Отже, як і будь-яке суб`єктивне цивільне право, право на спростування та відповідь має певний момент виникнення, що пов`язується з юридичним фактом правопорушення, протиправність якого полягає у складі правопорушення. Щодо поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право судом встановлено наступне. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Судом з пояснень сторін беззаперечно встановлено, що 04 березня 2022 року головою Громадської організації «Самозахист Буковини», громадянином України [PERSON] було надіслано звернення до голови Чернівецької обласної державної адміністрації (Чернівецької обласної військової адміністрації) - [PERSON]., наступного змісту: «[ADDRESS] ». Таким чином, поширена інформація, стосується позивача Акціонерне товариство «Чернівціобленерго» та дійсно була поширена, адже, була, викладена в зверненні, що було адресовано на ім`я [PERSON] - голови Чернівецької обласної державної адміністрації. Суд, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, повинен визначити характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Так, відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Касаційний цивільний суд Верховного Суду в постанові від 22 травня 2019 року у справі № 757/22307/17-ц вказав на вітчизняні та міжнародні норми права, які регулюють подібні спірні правовідносини, а також послався на прецедентну практику Європейського суду з прав людини у застосуванні основоположних норм права щодо вираження свободи поглядів та оцінки інформації з точки зору повідомлення про факти або висловлення оціночних суджень, вказавши наступне. Відповідно до статті 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Кожен має право на свободу вираження поглядів в розумінні статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. За змістом частини першої статті 302 ЦК України фізична особа має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію. Згідно з ч. 1, 2 ст. 29 Закону України «Про інформацію», інформація з обмеженим доступом може бути поширена, якщо вона є суспільно необхідною, тобто є предметом суспільного інтересу, і право громадськості знати цю інформацію переважає потенційну шкоду від її поширення. Предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб тощо. Європейський суд з прав людини 02 червня 2016 року ухвалив рішення у справі № 61561/08 «Інститут економічних реформ проти України», де розглядаючи питання забезпечення балансу між свободою вираження поглядів та захистом репутації особи, зазначив, що відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції, існує мало можливостей для обмеження політичних висловлювань чи дебатів з питань, що становлять суспільний інтерес, при цьому високий рівень захисту свободи вираження поглядів буде надаватися у випадках, коли висловлювання стосуються питання, що становить суспільний інтерес. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини свобода вираження поглядів є однією з важливих засад демократичного суспільства та однією з базових умов прогресу суспільства в цілому та самореалізації кожної окремої особи. Відповідно до пункту 2 статті 10 Конвенції вона стосується не тільки «інформації» чи «ідей», які сприймаються зі схваленням чи розглядаються як необразливі або нейтральні, але й тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Саме такими є вимоги плюралізму, толерантності та широти поглядів, без яких немає «демократичного суспільства» (KARPYUK AND OTHERS v. UKRAINE, № 30582/04, 32152/04, § 188, ЄСПЛ, 06 жовтня 2015 року). Висновки за результатами розгляду Встановивши, що інформація, поширена відповідачем у зверненні №Р-238.22 від 04.03.2022 до голови Чернівецької обласної державної адміністрації (Чернівецької обласної військової адміністрації) [PERSON]., наступного змісту: «[ADDRESS] », здійснена у спосіб некатегоричного висловлювання у формі звернення. Згідно з листом №602114 від 04.04.2022 року, наданим АТ «Чернівціобленерго» на адресу Чернівецької обласної військової адміністрації, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, кінцевими бенефіціарними власниками АТ «Чернівціобленерго» являються особи: [PERSON] - громадянство Німеччина, [PERSON] - громадянство Німеччина, [PERSON] - громадянство Латвія, [PERSON] - громадянство Латвія, [PERSON] - громадянство Латвія. Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань код ЄДРПОУ 00130760, найменуванню юридичної особи - АТ «Чернівціобленерго», інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи: [PERSON] , [ADDRESS] . Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. [PERSON] , [ADDRESS] . Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. [PERSON], [ADDRESS]. Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. [PERSON], [ADDRESS]. Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», [ADDRESS] . Тип бенефіціарного володіння: непрямий вирішальний вплив. Відсоток частки статутного капіталу в юридичній особі або відсоток права голосу в юридичній особі: 19.36. Відомості про юридичних осіб, через яких здійснюється опосередкований вплив на юридичну особу: ТОВ «ВС Груп Менеджмент», 33947089. Відповідно до ст. 40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. У постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 398/1436/15-ц викладено висновок про те, що у випадку, коли особа звертається до зазначених органів із заявою, в якій міститься та чи інша інформація, і в разі, якщо цей орган компетентний перевірити таку інформацію та надати відповідь, проте в ході перевірки інформація не знайшла свого підтвердження, вказана обставина не може сама по собі бути підставою для задоволення позову, оскільки у такому випадку мала місце реалізація особою конституційного права, передбаченого статтею 40 Конституції України, а не поширення недостовірної інформації (абзац 2 пункту 16 Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). На підстави викладеного, суд доходить висновку, що [PERSON] шляхом звернення до голови Чернівецької обласної державної адміністрації №Р-238.22 від 04.03.2022, реалізував свої конституційні права, передбачені статтею 40 Конституції України, а не поширював недостовірну інформацію, у зв`язку з чим позов в частині визнання недостовірною та такою, що порушує та принижує ділову репутацію АТ Чернівціобленерго» інформацію, викладену [PERSON] у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 за вхідним Р-238.22 не підлягають задоволенню. Позовні вимоги в частині зобов`язання [PERSON] спростувати недостовірну інформацію, яку було поширено у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 року за вхідним № Р-238.22 шляхом повідомлення про спростування Позивача та Чернівецьку ОДА (Чернівецьку ОВА) та стягнення з [PERSON] вартість завданої моральної шкоди в 1 (однієї) гривні є похідними від позовних вимог щодо визнання недостовірною та такою, що порушує та принижує ділову репутацію АТ «Чернівціобленерго» інформацію, викладену [PERSON] у зверненні до Чернівецької обласної державної адміністрації від 04.03.2022 за вхідним Р-238.22, а тому задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed