Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-27 00:00:00

1.Описова частина Стислий виклад позицій учасників справи [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача на її користь заборгованість по заробітній платі у сумі 33850,73 грн. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що позивачка була звільнена з посади бібліотекаря центральної бібліотеки з 22.03.2021 у зв`язку зі скороченням чисельності та штату працівників на підставі п. 1 ст. 40 КЗпП України. За час перебування на вказаній посаді їй була нарахована, проте не виплачена заробітна плата. Наказом про звільнення також передбачена виплата вихідної допомоги та компенсації за невикористану щорічну відпустку. Проте у день звільнення відповідач письмово не повідомив її про суми належні при звільнення та не здійснив виплату вказаних коштів. Згідно розрахунку зробленого позивачем на підставі довідки ОК-5 сума заборгованості по заробітній платі за період з грудня 2020 року по 22 березня 2021 року складає 19306,50 грн; вихідній допомозі 5534,53 грн; компенсація за 35 днів відпустки 9009,70 грн. Також вказує, що Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської райдержадміністрації Чернігівської області перебуває у процесі ліквідації, його правонаступником визначено відповідача. Відповідач відзиву на позов не подав, свого представника до суду не направив, заяви про відкладення розгляду справи не надав. 07.02.2023 направив на адресу суду заяву, де вказує копія ухвали про відкриття провадження у справі та копія позовної заяви з додатками направлені до неналежного відповідача. Представник третьої особи Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, проте до суду не з`явився, пояснень щодо позову не надав. Процесуальні дії у справі Ухвалою судді від 24.01.2023 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите спрощене позовне провадження, у справі призначене перше судове засідання для розгляду справи по суті. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин та оцінка аргументів і доказів учасників справи У судовому засіданні встановлено, що з 16.02.1975 до 22.03.2021 позивачка працювала на посаді бібліотекаря районної бібліотеки для дорослих. (а.с. 43-49). Наказом в.о. директора Борзнянської районної центральної бібліотечної системи №8 від 16.03.2021вона була звільнена з посади з 22.03.2021р. у зв`язку зі скороченням чисельності та штату працівників (п.1 ст.40 КЗпП України); централізованій бухгалтерії Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА наказано виплатити [PERSON] заборгованість по заробітній платі станом на 22.03.2021 року; компенсацію за 27 календарних днів невикористаної щорічної основної відпустки та 8 календарних днів додаткової відпустки за особливі умови праці за період роботи з 05.02.2020 по 22.03.2021; вихідну допомогу у розмірі середньомісячного заробітку відповідно до ст.44 КЗпП України. (а.с. 12). Відповідно до архівної довідки Борзнянського міського трудового архіву від 30.07.2021 № 07-05/236 документи Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації, а саме книги наказів з кадрових пи\-тань (особового складу) за 1960 - 2021 роки, книги нарахування заробітної плати за 1960 - 2020 роки, особові справи працівників та установчі документи, були передані на зберігання до трудового архіву згідно акту приймання-передачі від 16.03.2021. В архівному фонді Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації відомості про нарахування заробітної плати за 2021 рік відсутні, так як на зберігання до трудового архіву не надходили.(а.с. 21). Згідно довідки форми ОК-5 та архівної довідки №07-05/68 від 21.02.2023 розмір заробітної слати позивачки у листопаді 2020 року становив 5399,99 грн.; у грудні 2020 року - 5670,00 (а.с. 13-17;42). Відповідачем не спростований факт невиплати заробітної плати [PERSON] за період з грудня 2020 року по березень 2021 року та відсутності відомостей про нараховану заробітну плату за вказаний період. Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.\~ Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ч.1 ст.47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові копію наказу (розпорядження) про звільнення, провести з ним розрахунок у строки, зазначені у\~статті 116\~цього Кодексу, а також на вимогу працівника внести належні записи про звільнення до трудової книжки, що зберігається у працівника. Згідно з ч.1 ст.115 КК України, ч.1 ст.24 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Відповідно до ст.13 Закону України «Про оплату праці» оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань.\~Обсяги витрат на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, затверджуються одночасно з бюджетом. За змістом положень ст.3-1, 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.\~Розмір заробітної плати працівника за повністю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мінімальної заробітної плати, окрім випадків невиконання норм виробітку, виготовлення продукції, що виявилася браком, та з інших, передбачених чинним законодавством причин, які мали місце з вини працівника. Згідно зі ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.\~У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Щодо суми заборгованості перед позивачкою слід зазначити наступне. Роботодавець не надав [PERSON] довідки про заборгованість, яка утворилася із невиплаченої заробітної плати, компенсації за невикористані відпустки та вихідної допомоги станом на 22.03.2021. У зв`язку з чим розрахунок такої заборгованості позивач провела самостійно. Згідно розрахунку зробленого позивачем на підставі довідки ОК-5 сума заборгованості по заробітній платі за період з грудня 2020 року по 22 березня 2021 року складає 19306 грн., в тому числі: за грудень 2020 року 5663,24, за січень 2021 року 4890,98, лютий 2021 року 5148,40 грн.; березень -2021 року 3603,88 грн. Заборгованість по вихідній допомозі становить 5534,53 грн; компенсація за 35 днів відпустки складає 9009,70 грн. Для обрахунку середньоденної заробітної плати позивачка визначила розрахунковий період листопад-грудень 2020 року; розмір середньоденної заробітної плати обрахований виходячи з кількості робочих днів за цей період становить 257,42 грн. Виходячи з цього розміру позивач обрахувала розмір вихідної допомоги та компенсацію за невикористані дні відпустки. Суд не погоджується з розміром заборгованості , визначеним стороною позивача, у зв`язку з чим наводить свій розрахунок. Як уже встановлено судом заборгованість по заробітній платі за грудень 2020 року становить 5670 грн. без виключення сум відрахування на податки. Обрахунок розміру заборгованості по заробітній платі за 2021 рік, компенса\-ції за невикористані відпустки, вихідної допомоги слід визначати на підставі довідки форми\~ОК-5 за 2020 рік та зробленого на її підставі розрахунку розміру середньої заробітної плати у відповідності до Порядку обчислення середньої заробітної плати, за\-твердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995, ст. 24 Закону України «Про відпустки» та з урахуванням кількості робочих днів у 2021 році до дати звільнення позивача. У 2021 році нарахування заробітної плати позивачеві взагалі не проводи\-лося, особовий рахунок не вівся і до трудового архіву переданий не був, будь-які звіти, в тому числі й до Пенсійного фонду України, не подавалися. Разом з\~цим,\~з матеріалів\~справи вбачається, що в останній повний місяць роботи у 2020 році (грудень) заробітна плата позивача без вирахування утримань прибуткового податку та війсь\-кового збору становила 5670,00\~грн. на місяць. Відповідно до ст. З Закону України «Про оплату праці» мінімальна заробіт\-на плата - це встановлений законом мінімальний розмір оплати праці за вико\-нану працівником місячну (годинну) норму праці. Мінімальна заробітна плата встановлюється одночасно в місячному та по\-годинному розмірах. Мінімальна заробітна плата є державною соціальною гарантією, обов`язковою на всій території України для підприємств усіх форм власності і го\-сподарювання та фізичних осіб, які використовують працю найманих працівни\-ків, за будь-якою системою оплати праці. За змістом ст. 3-1 цього Закону розмір заробітної плати працівника за повні\-стю виконану місячну (годинну) норму праці не може бути нижчим за розмір мі\-німальної заробітної плати. Статтею 8 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» установлено у 2021 році мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січ\-ня - 6000 гривень, з 1 грудня 6500 гривень. Отже, ураховуючи, що позивачеві не були надані будь-які відомості щодо зміни заробітної плати з січня 2021 року, а її заробітна плата за останній повний місяць роботи 2020 року становила суму 5670,00 грн., що не перевищує розмір мі\-німальної заробітної плати, встановленої з 1 січня 2021 року, то суд вважає, за січень та лютий 2021 року, як за повні робочі місяці позивачці мала бути на\-рахована заробітна плата у розмірі, не меншому, ніж 6000 грн. за кожен мі\-сяць, без виключення сум відрахування на податки. Позивача звільнено з займаної посади 22 березня 2021 року. У зв`язку з цим заборгованість по заробітній платі за 15 робочих днів березня 2021 року (по 22 березня включно) слід розрахувати, виходячи з серед\-ньоденної заробітної плати, визначеної відповідно до п. 2 Розділу II. п. З-4 Розділу III. Порядку обчислення се\-редньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 (далі - Порядок). Зокрема слід врахувати, що абзацом 21 цього п.\~4\~Розділу ІІІ\~Порядку передбачено, що якщо розмір посадового окладу є меншим від передбаченого законодавством розміру мінімальної заробітної плати, середня заробітна плата розраховується з установленого розміру мініма\-льної заробітної плати на час розрахунку. Відповідно до п. 8 Порядку нарахування виплат, що обчислюються із сере\-дньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом мно\-ження середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробіт\-ної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Оскільки у січні 2021 року було 19 робочих днів, а в лютому - 20, а всього 39, то середньоденна заробітна плата позивача обчислюється у розмірі 307,69 грн. (6000 грн. + 6000 грн.)/39) Таким чином, заборгованість по заробітній платі за 15 робочих днів берез\-ня 2021 року, без виключення сум відрахування на податки, становить 4615,35 грн. (307,69x15). Заборгованість по заробітній платі за період з 1 грудня 2020 по 22 березня 2021 року, без виключення\~сум відрахування\~на податки,\~становить 22285,35 грн. (5670+6000+6000+4615,35). Відповідно до ст. 44 КЗпП України при припиненні трудового договору з підстав, зазначених у пункті 6 статті 36 та пунктах 1, 2 і б статті 40 цього Кодексу, працівникові виплачується вихідна допомога у розмірі не менше середнього мі\-сячного заробітку. Ураховуючи викладене,\~суд вважає,\~що при\~звільненні позивачці\~мала бути\~виплачена вихідна\~допомога у\~розмірі середнього\~місячного заробітку,\~обчисле\-ного,\~виходячи з\~заробітної плати\~за два\~останні календарні\~місяці роботи,\~що передують\~місяцю,\~в якому\~відбулося звільнення,\~тобто,\~у розмірі\~6000 ((6000+6000)/2) без виключення сум відрахування на податки. Відповідно до п. 2 Розділу II. Порядку обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпустки або для виплати компенсації за невикористані відпустки проводиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців ро\-бото; що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за неви\-користані відпустки. Згідно п. З розділу III. Порядку при обчисленні середньої заробітної плати для оплати за час відпусток або компенсації за невикористані відпустки до фак\-тичного заробітку включаються виплати за чад протягом якого працівнику збері\-гається середній заробіток, та допомога у зв`язку з тимчасовою непрацездатніс\-тю. Відповідно до п. 7 Розділу IV. Положення обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпусток або компенсації за невикористані відпустки про\-водиться шляхом ділення сумарного заробітку за останні перед наданням відпу\-стки 12 місяців або за фактично відпрацьований період (розрахунковий період) на відповідну кількість календарних днів розрахункового періоду. Із розрахунку виключаються святкові та неробочі дні, встановлені законодавством. Отриманий результат множиться на число календарних днів відпуски. Святкові та неробочі дні визначені ст. 73 КЗпП України, всього - 11 днів. Отже, розрахунковий період, для визначення середньої заробітної плати позивача для визначення розміру компенсації за невикористані відпустки стано\-вить 12 місяців, починаючи з березня 2020 року по лютий 2021 року включно, та складає 354 дні. Сумарний заробіток позивача за період з березня по грудень 2020 року включно відповідно до довідки Форми\~ОК-5 становить: березень 5069,45 грн.; квітень 9040,26 грн.; травень 5575,02; червень 5339,97 грн.; липень 5356,40 грн., серпень 5356,40 грн.; вересень 5670,00 грн.; жовтень 5941,61 грн., листопад 5399,99 грн., грудень 5670,00 грн. За січень-лютий 2021 -12000 грн., а всього 70419,10 грн. Таким чином, середньоденний заробіток для обчислення компенсації за невикористані відпустки становить 198,92 грн. (70419,10/354). Компенсація за\~27 календарних днів\~невикористаної щорічної\~відпустки та\~8 календарних днів додаткової відпустки за особливі умови праці становить 6962,00 грн. ((27+8)х198.92). Таким чином, загальна сума заборгованості відповідача перед позивачем складає 35247,35 грн. Виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у\~ст. 13 ЦПК України, суд вважає за необхідне обмежитись розміром заявлених позивачкою вимог у та стягнути заборгованість по невиплаченій заробітній платі за період з 1 грудня 2020 по 22 березня 2021, вихідну допомогу та компенсацію за невикористану щорічну відпустку у сумі про яку просить позивачка, а саме 33850,73 грн. При цьому, суд вважає, що відсутність проведення бухгалтерією відповідних офіційних нарахувань заробітної плати [PERSON] за січень-березень 2021 року з огляду на належне виконання нею своїх посадових обов`язків, в силу приписів ст.43 Конституції України та вищенаведених норм трудового законодавства, не може бути підставою для обмеження права позивачки на своєчасне одержання винагороди за працю. Зміст записів у трудовій книжці позивачки та наказу про її звільнення щодо підстав припинення трудового договору дають підстави для висновку про належне виконання позивачкою своїх трудових обов`язків до часу звільнення. Всупереч вимог ст.12, 81 ЦПК України доказів протилежного відповідач суду не надав. Відсутність у роботодавця табелів обліку робочого часу не може ставитися у провину працівнику, так як ведення та зберігання цих первинних документів первинного обліку не залежить від волі чи дій найманого працівника, а є безпосереднім обов`язком самого роботодавця; у даних правовідносинах працівник є менш захищеною стороною, а тому підлягає особливому правовому захисту, що відповідає основним засадам цивільного законодавства, визначених у ст.3 ЦК України. Щодо належного відповідача за вказаним позовом, слід зазначити наступне. Відповідно до ч.4 ст.91 ЦК України цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. За змістом положень ч.1, 5 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації; у разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року в справі №812/1408/16 сформулював висновок, відповідно до якого публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва; під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів. У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі. Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції. У такому разі, також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин, а його правонаступником є той суб`єкт владних повноважень, якому передані функції, що охоплюють зміст повноважень для вчинення дій, необхідних, зокрема для відновлення прав стягувача на виконання судового рішення. Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи. Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13.03.2019р. по справі №524/4478/17, від 20.02.2019р. по справі №826/16659/15, від 10.09.2020р. по справі №420/5772/18. Відповідно до пп.25 п.1 постанови Верховної Ради України від 17.07.2020р. №807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів» у Чернігівській області утворено, зокрема, Ніжинський район (з адміністративним центром у місті Ніжин) у складі територій Батуринської міської, Бахмацької міської, Бобровицької міської, Борзнянської міської, Вертіївської сільської, Височанської сільської, Дмитрівської селищної, Комарівської сільської, Крутівської сільської, Лосинівської селищної, Макіївської сільської, Мринської сільської, Ніжинської міської, Новобасанської сільської, Носівської міської, Плисківської сільської, Талалаївської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України. Ліквідовано у Чернігівській області: Бахмацький, Бобровицький, Борзнянський, Варвинський, Городнянський, Ічнянський, Козелецький, Коропський, Корюківський, Куликівський, Менський, Ніжинський, Новгород-Сіверський, Носівський, Прилуцький, Ріпкинський, Семенівський, Сновський, Сосницький, Срібнянський, Талалаївський, Чернігівський райони (пп.25 п.3 вказаної постанови). Згідно Переліку районних державних адміністрацій, що реорганізуються шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених постановою Верховної Ради України від 17.07.2020р. №807-ІХ, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 16.12.2020р. №1635-р «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій», Борзнянська РДА реорганізується шляхом приєднання до Ніжинської РДА. Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2020 р. №1321 затверджено Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються (далі - Порядок), яким визначено механізм здійснення заходів, пов`язаних з утворенням або реорганізацією райдержадміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, у зв`язку із зміною адміністративно-територіального устрою України. Дія цього Порядку поширюється на райдержадміністрації, які у зв`язку з прийняттям постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 р. №807-ІХ підлягають утворенню та/або реорганізації. Пунктами 7, 10 Порядку передбачено, що перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється: - у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється (далі - комісія з реорганізації); - у разі утворення на території новоутвореного району райдержадміністрації, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та утворення комісії з реорганізації. Райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, передбаченого пунктами 7 і 8 цього Порядку. Пунктом 11 Порядку також визначено, що райдержадміністрації, що припиняються, до складу яких входять структурні підрозділи із статусом юридичної особи публічного права, після набрання чинності актом Кабінету Міністрів України про реорганізацію відповідної райдержадміністрації, а у разі створення райдержадміністрації на території новоутвореного району після державної реєстрації створення райдержадміністрацій, видають акт про реорганізацію структурних підрозділів райдержадміністрації, які мають статус юридичної особи публічного права. У акті про реорганізацію визначається її спосіб, з реорганізації, строк її завершення та інші необхідні умови. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні Борзнянська централізована бібліотечна система була структурним підрозділом Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА. Розпорядженням голови Борзнянської РДА від 12.01.2021 №1 «Про реорганізацію Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської» зобов`язано припинити в порядку реорганізації юридичну особу - Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА шляхом приєднання до Відділу культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської РДА Чернігівської області. Утворено комісію з припинення юридичної особи - Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА. На голову комісії покладено обов`язок вжити заходів щодо припинення юридичної особи у строк до 15 березня 2021 року. (а.с. 18-19). Розпорядженням голови Ніжинської РДА від 16.03.2021 №81 «Про затвердження передавального акту» було затверджено передавальний акт Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА та зобов`язано голову комісії з реорганізації юридичної особи шляхом приєднання забезпечити здійснення державної реєстрації припинення Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА. (а.с. 20). За інформацією із відкритих джерел, з 14.01.2021 Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської районної державної адміністрації Чернігівської області перебуває у стані припинення згідно рішення засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ним органу щодо припинення юридичної особи в результаті її реорганізації (а.с. 25). Зважаючи на те, що розпорядженням голови Борзнянської РДА від 12.01.2021р №1 утворено комісію з припинення юридичної особи - Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА, то саме з цієї дати відбувся перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА до Відділу культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської РДА, в зв`язку з чим Сектор культури, молоді та спорту Борзнянської РДА втратив повноваження державного органу. При цьому, факт перебування до цього часу Сектору культури, молоді та спорту Борзнянської РДА у стані припинення, невжиття комісією з реорганізації належних заходів щодо припинення юридичної особи, нездійснення реєстрації такого припинення та невнесення відповідного запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (ліквідації) юридичної особи не є вирішальним. Враховуючи, що заробітна плата [PERSON] нараховувалася та виплачувалася Сектором культури, молоді та спорту Борзнянської РДА, правонаступником якого став Відділ культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської РДА, то останній повинен нести відповідальність по виплаті заборгованої заробітної плати за весь спірний період. Крім того, як убачається з Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 19.12.2022 відбулася реєстрація змін найменування юридичної особи у зв`язку з чим змінено найменування відповідача з Відділу культури, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області на Відділ культури, освіти, сім`ї, молоді та спорту Ніжинської районної державної адміністрації Чернігівської області. Таким чином, посилання відповідача на те, що позов поданий [PERSON] , а копії позовної заяви та доданих документів направлені судом до неналежного відповідача, є необгрунтованим. Ураховуючи вищевикладене, суд дійшоввисновку, що позов [PERSON] підлягає до задоволення у повному обсязі позовних вимог. Оскільки при подачі позовної заяви позивачка мала пільги по сплаті судового збору (п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір»), то з відповідача на користь держави слід стягнути 1073,60 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved