Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-12 00:00:00

АТ «Універсал Банк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги позивач мотивує тим, що 28.07.2020 відповідач звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 28.07.2020 . Положеннями анкети-заяви визначено, що дана заява разом з умовами, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Підписавши анкету-заяву, відповідач підтвердив, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вищезазначених документів, що складають договір та зобов`язується виконувати його умови. На підставі укладеного договору відповідач отримав кредит розмірі 20000 грн у виді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Банк свої зобов`язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Однак відповідач усупереч положень договору та вимог ст.509,526,629,1054 ЦК України, своєчасно не надав банку грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками та іншими витратами, не сплачував щомісячні мінімальні платежі. Оскільки відповідач добровільно не вчиняє дій щодо погашення заборгованості, тому позивач змушений звернутись до суду з даним позовом. Ураховуючи викладене вище, просить суд стягнути з відповідача, [PERSON] , заборгованість за договором про надання банківських послуг від 28.07.2020, яка станом на 11.01.2022 становить 45660,15 грн та судові витрати у розмірі 2481,00 грн. 23.08.2022 Шполянським районним судом Черкаської області відкрито спрощене провадження у справі та призначено розгляд справи з викликом сторін. 14.09.2022 від відповідача надійшов відзив на позов, в якому зазначається що він 28.07.2020 звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг від 28.07.2020, предметом якої є прохання відкрити рахунок [NUMBER] на його ім`я та встановити кредитний ліміт у додатку. Жодні інші умови, в тому числі розмір кредитного ліміту, відсоткова ставка, сплата інших комісійних платежів тощо, умови та строки, сукупна вартість кредиту у випадку його отримання дана анкета не містить. Інших документів відповідач з позивачем не укладали, не підписував ні особисто, ні електронним підписом, що не оспорюється останнім та випливає з тексту позовної заяви. Доказів, що саме станом на 28.07.2020 діяли саме ті умови і вони були погоджені відповідачем матеріали справи не містять. У анкеті-заяві до договору про надання банківських послуг розмір процентів за користування кредитом та сукупна вартість кредиту не зазначена. Звертав увагу, що не отримував та навіть не погоджував кредит в розмірі 45660,15 гривень, проте протягом всього періоду користування рахунком вносив кошти на свій банківський рахунок. Також звертає увагу, що відповідно наданого позивачем розрахунку сума внесених відповідачем коштів складає 482\~349,59 гривень, що в 10 і більше разів перевищує суму за наданим кредитом заявлену позивачем до стягнення. Отже, у відповідача відсутня заборгованість за тілом кредиту. Представник позивача, [PERSON] , у судовому засіданні позов підтримав, просив його задовольнити. В судове засідання 13.03.2023 не з`явився. Ураховуючи наявність в матеріалах справи клопотання про розгляд справи без участі представника, суд дійшов висновку про завершення розгляду справи без участі представника позивача.. Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. 13.03.2023 судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. Відповідно до ч. 2 ст.247ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд установив наступні обставини та відповідні ним правовідносини. З метою отримання банківських послуг [PERSON] 28.07.2020 підписав шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису анкету-заяву про приєднання до Договору про надання банківських послуг monobank ( а.с. 14, 119). Відповідно довідки АТ « Універсал Банк» про наявність рахунку від 18.11.2022, [PERSON] відкритий рахунок [NUMBER] , платіжна карта [NUMBER] ( а.с.120). Згідно довідки про розмір встановленого кредитного ліміту [PERSON] встановлений кредит: 28.07.2020 3000.00, 20.10.2020 20 000.00 ( зворот а.с.120). 29 вересня 2020 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0001808999 про надання кредиту за сервісом «Розстрочка» на суму 4000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Розстрочка», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 02 грудня 2020 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0002176755 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 2000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Розстрочка», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 21 січня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0002460881 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 5000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 21 січня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0002460828 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 5000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 21 січня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0002461246 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 5000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 28 лютого 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0002700023 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 2000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 09 березня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0002771688 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 2000грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 02 травня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0003148261 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 5000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 19 червня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0003443658 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 4000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 19 червня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0003443838 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 2000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 19 червня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0003443833 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 2000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 19 липня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0003624852 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 2900 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. 20 липня 2021 року [PERSON] подано заяву № 20.30.0003630456 про надання кредиту за сервісом «Транзакція в розстрочку» на суму 3000 грн, яку разом із паспортом споживчого кредиту «Транзакція в розстрочку», таблицею обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки за договором, підписані електронним підписом. Підписано заяв на загальну суму 43900,00 гривень. Відповідно п. 9 наведених заяв номер платіжної картки, що є доступом до поточного рахунку, на який зараховується сума кредиту [NUMBER] . Із виписки руху коштів від 18.11.2022 по рахунку [NUMBER] , карта [NUMBER] за період з 28.07.2020 по 11.01.2022 вбачається, що [PERSON] активно користується коштами на рахунку ( розраховується в магазинах, аптеках та інше, користується послугою витрати у розстрочку, знімає кошти та поповнює рахунок), чим погоджувався і з розміром наданого кредитного ліміту ( а.с.121-135). Згідно з п.1 ч.2 ст.11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. За нормою\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (ст. 628 ЦК України). Відповідно до\~ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа - незалежно від суми ( ч.1 ст. 1047 ЦК України). Із досліджених анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг та заяв про надання кредиту за сервісом « Розстрочка», «Транзакція в розстрочку» встановлено, що останні підписані в електронній формі. Правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом ( ч.1 ст. 205 ЦК України). Положеннями ч.ч. 1,3 ст. 207 ЦК України визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом ; використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів, або іншим чином врегульовується порядок його використання сторонами. Загальні правила щодо форми договору визначено\~ст. 639 ЦК України, згідно з якою зокрема договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4, 7\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~пропозиція укласти електронний договір (оферта) має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору, і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі (ч. 12\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Статтею 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис»\~за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Отже, електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Згідно\~ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Таким чином, між АТ «Універсал банк» та [PERSON] виникли кредитні правовідносини на підставі наведених заяв. Нормами ст. 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Доказами, що підтверджують наявність заборгованості та її розмір, є первинні документи, оформлені відповідно до\~ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з указаними положеннями закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі. Відповідно до п. 5 Положення про організацію оперативної діяльності в банках України, затвердженого\~постановою Правління НБУ від 18 червня 2003 року № 254, п. 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого\~постановою Правління НБУ від 04 липня 2018 року № 75, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Виписка по картковому рахунку може бути належним доказом щодо заборгованості відповідача за тілом кредиту, яка повинна досліджуватися судами у сукупності з іншими доказами. До такого правового висновку дійшов Верховний Суд при розгляді цивільної справи № 200/5647/18 в постанові від 16.09.2020. Ураховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку АТ «Універсал Банк» не повернуті, а також вимоги ч. 2\~ст. 530 ЦК України\~за змістом якої, якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час, що свідчить про порушення його прав, суд вважає, що банк вправі вимагати захисту своїх прав через суд шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманих коштів. З наявного у справі розрахунку заборгованості за кредитним договором та виписки про рух коштів по картці [PERSON] вбачається, що загальний залишок заборгованості за наданим кредитом (тіло кредиту) становить 45660,15 грн. Відповідач не заперечує , що користувався рахунком та вносив кошти, але не отримував та не погоджував кредит у сумі 45660,15 гривень. Щодо розміру заборгованості , суд виходить з наступного. У позовній заяві АТ «Універсал Банк» посилався на те, що 28.07.2020 відповідач підписав анкету-заяву до договору про надання банківських послуг. У вказаній анкеті-заяві зазначено, що відповідач погодився з тим, що ця анкета-заява разом із умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами банку, таблицею обчислення вартості кредиту та паспортом споживчого кредиту, які були надані йому для ознайомлення. При цьому, ні Умови і правила надання банківських послуг та тарифи, ні паспорт споживчого кредиту не містять підпису відповідача. Також, в матеріалах справи відсутнє підтвердження із зазначенням дати та часу одержання відповідачем у електронному вигляді умов обслуговування рахунків фізичних осіб в АТ «Універсал Банк», паспорту споживчого кредиту «картка Monobank», та тарифів, у зв`язку з чим, відсутні підстави вважати, що відповідач був ознайомлений саме з наданими позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог умовами, тарифами та паспортом споживчого кредиту. Ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту. Такі висновки викладені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, викладених в постанові від 23 травня 2022 року у справі №393/126/20. Згідно із ч. 1 ст.633ЦК України\~публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом ст.634 цього Кодексу\~договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Універсал Банк»). Умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей\~633,634ЦК України\~можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Позивач, обґрунтовуючи право вимоги, крім самого розрахунку кредитної заборгованості за договором від 28.07.2020 року, посилався на Умови обслуговування рахунків фізичних осіб в АТ "Універсал Банк" на сайті: https://www.monobank.ua/terms/ як невід`ємні частини спірного договору. З матеріалів справи не вбачається, що саме з даними Умовами та правилами відповідач ознайомився і погодився, підписуючи заяву, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо користування кредитними коштами та щодо сплати пені та комісії за користування кредитними коштами, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до матеріалів справи розмірах і порядках нарахування. У цьому випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила ч. 1\~ст. 634 ЦК Україниза\~змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути; укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому, оскільки Умови та Правила надання банківських послуг, що розміщені на офіційному сайті позивача(www.monobank.ua)змінювалися АТ «Універсал Банк». За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу умови та правила банківських послуг, відсутність у заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами надані банком умови не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Зазначений висновок узгоджується з висновками постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 342/180/17. Таких висновків дотримався Верховний Суд при розгляді 18.02.2022 справи № 697/302/20 за позовом АТ « Універсал Банк» про стягнення заборгованості. Відповідно ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Вказане свідчить про відсутність правових підстав для нарахування на рахунок відповідача процентів за користування коштами та віднесення їх до тіла кредиту, передбачених Умовами та правилами надання банківських послуг, тарифами та паспортом кредиту. Відповідно п. 3 Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг визначено, що пільговий період за користування кредитним лімітом становить до 62 днів. У разі виходу з пільгового періоду на кредит буде нараховуватись відсоткова ставка 3,2% на місяць. Із розрахунку заборгованості та виписки руху коштів по картковому рахунку вбачається, що позивачем нараховані та списані відсотки за лютий, березень, квітень, серпень, вересень, жовтень, листопад 2021. Відповідно колонки №6 розрахунку заборгованості зазначено, що процентна ставка складає 37,2 %. Колонка №5 залишок простроченої заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) в період до 01.09.2021 не заповнена. Відповідно умов п. 5 анкети вбачається, що річна процентна ставка за вихід із пільгового періоду складає 38,4% річних. Таким чином, нараховані відсотки не є такими, що встановлені п.5 анкети. Ураховуючи те, що позивачем не доведено правомірність нарахування відсотків, суд уважає, що стягненню підлягає заборгованість за кредитними зобов`язаннями відповідача без урахування нарахованих відсотків у сумі 6558,87 гривень, а саме: 39101,28 грн . . Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Відповідно до ст.141ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Отже, оскільки позовні вимоги задоволено частково ( 85,64%), з відповідача слід стягнути судовий збір в розмірі 2124,73 гривень на користь АТ «Універсал Банк».

Outcome: partial