Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-27 00:00:00

Відповідачі позовні вимоги визнали, щодо їх задоволення не заперечували, просили розглянути справу у їх відсутності. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] на задоволенні позову наполягала, просила про розгляд справи без її участі. В ході розгляду справи судом були дослідженні наступні докази: копія домової книги; копія свідоцтва від 03.02.2008р. про право власності на нерухоме майно ( [PERSON] та [PERSON] належить по частині нерухомості - кожному з них); копія рішення Лиманської сільської ради Ренійського району від 21.12.1993р. про передачу безоплатно у приватну власність земельної ділянки під житлову забудову; копія свідоцтва про шлюб [PERSON] із [PERSON] ; копія договору дарування від 25.01.2022р., укладеного між [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] ; копія рішення Лиманської сільської ради Ренійського району від 19.06.2009р. про узаконення господарсько-побутових будівель; копія акту прийому-передання майна за договором дарування від 25.01.2022р.; копія довідки старости с. Лиманське виконкому Ренійської міськради від 11.10.2021р. про склад сім`ї [PERSON] на день його смерті; копія державного акту серії ЯИ №150250 від 14.01.2010р. на право власності на земельну ділянку - земельну ділянку площею 0,1868 га, розташовану по [ADDRESS] , виділену для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); копія архівної виписки від 21.12.1993р. «Про передачу земельних ділянок у приватну власність для ведення особистого підсобного господарства»; копія технічного паспорту на житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по [ADDRESS] ; копія свідоцтва про одруження [PERSON] із [PERSON] ; копія свідоцтва про народження [PERSON] ; копія витягу від 03.02.2008р. про реєстрацію права власності на нерухоме майно; копія витягу з рішення виконкому Ренійської міськради від 28.11.1973р. про надання дозволу на будівництво будинку; копія свідоцтва про смерть [PERSON] - помер [INFO] ; відповідь завідувачки Ренійської державної нотаріальної контори від 21.12.2022р. (спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась); копія Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 15.12.2022р.; копія заяви [PERSON] від 21.08.2020р. про відмову від спадщини після смерті [PERSON] ; копія заяви [PERSON] від 03.08.2020р. про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] . Судом в ході судового розгляду справи встановлено, що позивач [PERSON] , діючий через свого представника, звернувся до суду із вищезгаданими вимогами до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , зазначивши, що 25.01.2022 р. між ним та [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] була досягнута домовленість про дарування належного їм житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по [ADDRESS] , та земельної ділянки площею 0,1868 га, розташованої за цією ж адресою, виділеної для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). 25.01.2022р. сторони уклали між собою відповідний письмовий договір. В той же день позивач прийняв у дар, а відповідачі передали саму нерухомість та документи на житловий будинок із надвірними спорудами та присадибну земельну ділянку (які були в наявності). У майбутньому відповідачі пообіцяли позивачу засвідчити договір дарування нерухомості в нотаріальному порядку. Після вчинення правочину позивач мешкає у придбаному житловому будинку, сплачує всі необхідні комунальні платежі за його утримання, використовує присадибну земельну ділянку за її призначенням. З метою нотаріального засвідчення правочину позивач неодноразово звертався до відповідачів, однак [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] від посвідчення договору ухиляються, на прохання позивача про зустріч не реагують, мотивуючи нестачею вільного часу, матеріальними труднощами та ін. Пізніше, при зустрічі, відповідачі пояснили, що засвідчити угоду в нотаріальному порядку неможливо, оскільки на час укладення договору дарування (25.01.2022р.) власником частини житлового будинку була зареєстрована тільки [PERSON] , а іншої частини будинку та присадибної земельної ділянки - [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер. Після його смерті спадкоємцями майна були : його дружина ( [PERSON] ) та діти ( [PERSON] та [PERSON] ). У передбачений законом строк [PERSON] звернулась із заявою до Лиманської сільської ради Ренійського району про відмову від спадщини, а [PERSON] - із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. [PERSON] за прийняттям спадщини не зверталась, на момент смерті батька разом із ним не мешкала, на спадщину не претендує. Згідно відповіді завідувачки Ренійської державної нотаріальної контори від 21.12.2022р. - спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась, однак суду були надані належними чином оформлені у Лиманській сільській раді Ренійського району Одеської області заяви [PERSON] та [PERSON] , які за невідомими суду причинами не були надіслані посадовими особами сільської ради для реєстрації до Ренійської нотаріальної контори. Незважаючи на це, слід вважати, що [PERSON] прийняв спадщину після смерті батька в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, оскільки він на день смерті [PERSON] мешкав разом із ним та від прийняття спадщини не відмовився. При зверненні до відповідних органів із питанням про переоформлення документації на житловий будинок та присадибну земельну ділянку на себе, позивачу було роз`яснено, що зробити це неможливо, оскільки у сторін відсутній правовстановлюючий, належним чином завірений документ на доказ вчинення правочину, крім того, письмовий договір дарування від 25.01.2022р. було укладено від імені продавця ( [PERSON] ), який на той час не був оформлений власником об`єктів дарування. Враховуючи вищенаведене, позивач вимушений був звернутися із позовом до суду. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню, виходячи з наступного. За ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно : було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Також не підлягає віндикації майно, що було продане набувачу у порядку, встановленому для виконання судових рішень. Відповідно до ч.3 ст. 388 ЦК України майно набуте безвідплатно в особи, яка не мала права його відчужувати, може бути витребуване в усіх випадках. Згідно із ст. 330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 ЦК України, майно не може бути витребуване у нього. Згідно ст. 397 ЦК України, володільцем чужого майна є особа, яка фактично тримає його у себе. Право володіння чужим майном може належати одночасно двом або більше особам. Фактичне володіння майном вважається правомірним, якщо інше не випливає із закону або не встановлено рішенням суду. Враховуючи вищевикладені засади законодавства, сторона у справі - позивач [PERSON] являється добросовісним набувачем, оскільки на час укладення письмової угоди про дарування житлового будинку із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташованого по [ADDRESS] , та присадибної земельної ділянки за вищевказаною адресою, він не знав і не міг знати про те, що [PERSON] не мав права на відчуження нерухомості та землі, у зв`язку із тим, що він на той час належним чином не оформив право власності на ці об`єкти. Отже, вбачаються правові підстави для набуття позивачем права власності на вищевказану нерухомість (житловий будинок та присадибну земельну ділянку), як добросовісним набувачем. Як вже зазначалося вище, між позивачем та відповідачами була досягнута домовленість про дарування нерухомості, згідно якої відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] подарували, а позивач прийняв у дар житловий будинок із надвірними спорудами та господарськими будівлями, розташований по [ADDRESS] , та присадибну земельну ділянку за вищевказаною адресою. 25.01.2022р. позивач прийняв у дар , а відповідачі передали позивачу саму нерухомість та документи на житловий будинок та земельну ділянку (які були в наявності). Оскільки на момент укладення угоди сторони не мали змоги засвідчити договір нотаріально, вони домовилися зробити це згодом. Оскільки це виявилося неможливим, позивач звернувся до суду із відповідним позовом. Виходячи із вищенаведеного, угода (правочин) між сторонами відбулася, вона виконана в повному обсязі, нею були припиненні обов`язки відповідачів щодо житлового будинку та присадибної земельної ділянки та встановленні права на нерухомість у позивача як добросовісного набувача, тому є правові підстави визнати право власності на житловий будинок та землю за позивачем як добросовісним набувачем.

Outcome: approved