Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-27 00:00:00

У січні 2023 року позивач звернувся до Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська з позовною заявою до Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради про стягнення матеріальної та моральної шкоди, в якому просить стягнути з Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради матеріальну шкоду у сумі 120 533,90 грн, моральну шкоду у сумі 10 000 грн., витрати за виготовлення звіту у розмірі 2500 грн., судовий збір у сумі 1 205,34 грн. 27 січня 2023 року позивач звернувся до суду із заявою, в якій присить зменшити розмір позовних вимог та стягнути з відповідача шкоду у сумі 111 738,24 грн, яка складається з матеріальної шкоди у розмірі - 108 033,90 грн., витрати на виготовлення звіту у сумі 2 500 грн та судовий збір у розмірі 1 205,34 грн. (а.с.43) В обгрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що 09 грудня 2022 року відбулося залиття приміщення [ADDRESS] , яке розташовано на першому поверсі двоповерхового будинку з горища будинку (технічного поверху), про що було складено акт про залиття, аварія, що трапилась на системі центрального опалення, горячого (або холодного) водопостачання від 12.12.2022. Зазначеним актом встановлено, що причиною залиття є витік води з системи центрального опалення на технічному поверсі та зазначена площа пошкодження. Відповідно до звіту про оцінку вартості матеріального збитку пошкодження оздоблення приміщення, вчиненого внаслідок залиття, вартість матеріального збитку складає 108 033,90 грн. Відповідач є балансоутримувачем та відповідальною особою за спричинені внаслідок аварії збитки, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. Також, в результаті залиття приміщення у позивача було порушено звичний ритм життя, тривалий час він не міг вночі спокійно спати, мав почуття тривоги, які не давали йому засинати, що спричинило пригнічений стан, внаслідок чого він почав до всього нервово відноситися, більше не міг отримувати дохід від оренди приміщення. Моральна шкода враховує всі страждання, які йому довелося перенести та доводиться переносити, зокрема порушення звичайного способу життя, негативного впливу на стан здоров`я. Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 січня 2023 року позовну заяву залишено без руху, надано час позивачу для усунення недоліків (а.с.31). Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 січня 2023 року позовна заява була прийнята до розгляду (а.с.36). 24 січня 2023 року відповідач надав до суду відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. В обґрунтування своїх позовних вимог відповідач зазначив, що позивачем не надано до матеріалів справи договір про надання житлово-комунальних послуг, позивач не підтвердив статус споживача послуг та не довів що будь-які послуги відповідно договору йому надає відповідач, не містяться підтвердження права власності позивача, копії документів на підтвердження його особи, відсутній договір на участь в експлуатаційних витратах. Оскільки, власник нежитлового приміщення договір на обслуговування, поточний ремонт внутрішньо будинкових систем не укладав, участі в експлуатаційних витратах не приймав, що позбавляє його будь-якого права на відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Згідно акту про залиття, аварію що сталася на системі центрального опалення визначена причина - віяльні відключення електроенергії, внаслідок яких зупинилася котельня, та зупинилася циркуляція теплоносія, що спричинило замороження розширюючого баку при низькій температурі навколишнього середовища, й порушена його цілісність при відтаюванні, тобто обставини непереборної сили. Таким чином відсутня вина відповідача та причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача. Доказів завдання моральної шкоди позивачу у сумі 100 000 грн. не надано (а.с.38-39). 27 січня 2023 року відповідач надав доповнення до відзиву, в якому зазначив, що не заперечує проти стягнення матеріальної шкоди у розмірі 120 533, 90 грн., зважаючи на те, що аварія відбулася в системі теплопостачання внутрішньо будинкової мережі, яку обслуговує відповідач, проте проти відшкодування моральної шкоди відповідач заперечує в повному обсязі (а.с.41). Відповідно до ч.5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання проведено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу [PERSON] , що діяла в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] продала, а [PERSON] та [PERSON] купили кв. [ADDRESS] . Договір посвідчено приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Якубою О.А. 14 квітня 1998 року. Рішенням виконавчого комітету Дніпропетровської ради за №2545 від 17.12.1998 кв. [ADDRESS] була виключена з житлового фонду міста та дозволено власнику переобладнання квартири під магазин з продажу будівельних матеріалів, погодивши проектну документацію у встановленому порядку. Актом державної технічної комісії про готовність закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації від 12.06.2000 було затверджено готовність об`єкта до експлуатації. Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання, (або холодного водопостачання), каналізації від 12 грудня 2022 року, 09 грудня 2022 року у приміщенні [ADDRESS] сталося залиття через вихід з ладу розширюючого баку на технічному поверсі. Причиною залиття, аварії, що трапилась на системі центрального опалення, є віяльні відключення електроенергії, внаслідок яких зупинилась котельня, та зупинялась циркуляція теплоносія, що спричинило замороження розширюючого баку при низькій температурі навколишнього середовища й порушена його цілісність при відтаюванні. У результаті залиття у приміщенні №11 при обстежені було виявлено відшарування побілки, руйнація гіпсокартонних плиток, відшкодування штукатурки, шпалер та наявність рудих плям. В коридорі на стелі виявлені наявність рудих плям та відшарування побілки на площі 1,7 кв.м: на стіні - наявність рудих плям та відшарування побілки на площі 1,3 кв.м; в торговому залі на стелі - наявність рудих плям, відшарування шпалер, руйнація гіпсокартонних плиток, відшарування штукатурки на площі 45,5 кв.м, на стіні - наявність рудих плям, відшарування штукатурки на площі 46,58 кв.м; в кабінеті на стелі - наявність рудих плям на площі 2,5 кв.м, на стіні - наявність рудих плям та відшарування шпалер на площі 2,8 кв.м. Відповідно до звіту про оцінку розміру збитку, завданого залиттям у нежитловому приміщенні загальною площею 57,0 кв.м, розташованого за адресою: [ADDRESS] , розмір збитку складає 108 033,90 грн. (а.с.7-14). За виготовлення звіту позивач сплатив 2 500 грн., що підтверджується квитанцією. Всього збитки складають 111 738,24 грн. Відповідно до п.п.1 ч.4 ст.8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартиного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг. Згідно вимог ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», під управлінням будинків і прибудинкових територій розуміється господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них територій відповідно до вимог, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка, відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Таким чином, факт залиття нежитлового приміщення [ADDRESS] є належним чином зафіксованим. Предмет позову - вимога про стягнення завданої матеріальної шкоди на підставі ст. ст. 22, 1166 ЦК України. Спірні правовідносини стосуються завдання шкоди внаслідок залиття квартири. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Статтею 1166 ЦК України передбачено, що шкода завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні враховувати, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Частиною 2 ст. 1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відсутність своєї вини відповідно до вимог ч.2 ст.1166 ЦК України має доводити саме заподіювач шкоди, а не позивач має доводити наявність вини відповідача, хоча він не позбавлений цього права. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Потерпілий подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача; вина. Основними доказами, на які покликається позивач на підтвердження своїх вимог, є двосторонній Акт про наслідки залиття квартири, який доводить факт і обставини події, та Звіт про оцінку збитків - на підтвердження розміру збитків. Порядок складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). З додатку № 4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.). В акті повинен міститись висновок про те, хто заподіяв шкоду. Наданий позивачем на підтвердження залиття приміщення акт про наслідки залиття відповідає вказаним вимогам за змістом та формою, складений комісійно, представниками ОСББ та за участю власників та мешканців залитого приміщення, з описом обставин залиття та завданої шкоди, а відтак є належним доказом. Щодо нормативного регулювання відносин з управління майном у багатоквартирному будинку, суд зазначає таке. За приписами ст. ст. 316, 319, 322 Цивільного кодексу (ЦК) України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно з ч.2 ст.382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування та зокрема, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку. Відповідно до ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулювання правових, організаційних та економічних відносин, пов`язаних з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначені Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» багатоквартирний будинок це житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) це фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб; управління багатоквартирним будинком - це вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку. Статтею 15 ЦК України визначено право на захист цивільних прав та інтересів, де зазначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст.16 ЦК України. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом також встановлено, що [PERSON] , як власник приміщення [ADDRESS] надав на ім`я позивача довіреність в якій, зокрема, у п.8 доручає [PERSON] бути захисником його законних прав і інтересів та вести від його імені будь-які цивільні та адміністративні справи у будь-яких судах України зі всіма правами, які надані законом позивачу, відповідачу, третій особі та іншим зацікавленим особам, в тому числі з правом подання цивільного або адміністративного позову, повної або часткової відмови від позовних вимог, визнання позову зміни предмету позову, укладання мирової угоди, отримання будь - яких судових процесуальних документів, оскарження постанов, рішень, ухвал суду в апеляційних та касаційних судових інстанціях та інше. Крім того, п.1 довіреності позивачу надано право здавати в найм (оренду) приміщення магазину, яке розташоване за адресою: буд. [ADDRESS] ; здійснювати увесь необхідний комплекс дій, пов`язаний з реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та виправлень до відомостей про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень щодо зазначеного майна, вести від імені власника у Департаменті Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області та інших органах Державної архітектурно-будівельної інспекції України та інших органах; без будь - яких обмежень вести справи у будь-яких суб`єктах господарювання та житлово-комунальних підприємствах, в тому числі в ПАТ «Дніпроенерго», в ПАТ «ДТЕК Дніпропетровські електромережі», ТОВ «Дніпровські енергетичні послуги», ПрАТ Підприємство з експлуатації електричних мереж «Центральна енергетична компанія» та інше; представляти інтереси в межах та обсязі передбачених чинним законодавством у Державній податковій інспекції. Для виконання зазначених в довіреності повноважень, позивачу надано право подавати від його імені заяви, клопотання та інші документи, вести від його імені будь-які переговори із зацікавленими особами щодо питання оренди приміщення, одержувати усі необхідні довідки і документи або дублікати документів, бути представником в усіх, без винятку підприємствах установах і організаціях, незалежно від їх підпорядкування і форм власності, а також перед фізичними особами по усім питанням, пов`язаним з виконанням цієї довіреності, отримувати витяг.., розписуватися на заявах, договорах та інше. Таким чином, приміщення [ADDRESS] передане в оперативне управління позивачу [PERSON] , а тому останній є належним позивачем по справі. За таких обставин, позов підлягає до задоволення, а тому слід стягнути з Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради на користь [PERSON] 108 033,90 грн. в рахунок стягнення майнової шкоди, завданної залиттям квартири. У відповідності до ч.ч. 1,9 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю незалежно від результатів вирішення спору. Таким чином, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати за виготовлення звіту в розмірі 2500 грн. та судовий збір в розмірі 1 205,34 грн., а всього в розмірі 3 705,34 грн.

Outcome: approved