Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-27 00:00:00

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту», (далі - ТОВ «Будинок Комфорту», позивач), в особі представника, адвоката Дяченка Е.В., звернувся до суду із позовом до [PERSON] , (далі - відповідач), в якому просив стягнути з останнього на користь ТОВ «Будинок Комфорту» заборгованість за договором №1144210319040 оренди майна з правом викупу від 19.03.2021 року у розмірі 138510,00 грн. Також позивач просив стягнути з відповідача на свою користь на відшкодуванням понесених ним судових витрат по сплаті судового збору у розмірі 2481,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 19.03.2021 року між ТОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] було укладено Договір №1144210319040 оренди майна з правом викупу, за яким орендодавець зобов`язався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно (далі - об`єкт оренди) Smart/tel Xiaomi Redmi Note 8 Pro 6/128GB Green, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду (далі - Правила), які є невід`ємною частиною договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Так, в п. 2 Договору визначено: строк оренди майна складає 18 місяців; щомісячні платежі - 1539,00 грн.; вартість об`єкта оренди 27702,00 грн. Згідно п.3 Договору сплата орендної плати у розмірі 1539,00 грн. (в томі числі ПДВ 256.50 грн.) здійснюється орендарем до 19-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 18 місяців, де днем внесення останнього платежу є 19.09.2022 року. Відповідно до п. 4 Договору та п. 8.4 Правил за прострочення орендних платежів орендар має право нараховувати орендарю пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Згідно п. 8.5 Правил у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Позивач всі умови договору виконав в повному обсязі, а відповідач зобов`язання за договором належним чином не виконав та не вносив щомісячні орендні платежі згідно графіку. 17.07.2022 року на адресу відповідача було направлено повідомлення-вимогу щодо одностороннього розірвання договору та необхідність сплатити загальну вартість об`єкту оренди. Таким чином станом на 17.10.2022 року заборгованість відповідача перед позивачем становить 138510,00 грн., яка складається з наступного: 27702,00 грн.,- вартість об`єкту оренди; 13851,00 грн., - пеня; 13851,00 грн., - штраф; 55404,00 грн., - неустойка; 27702,00 грн., - орендна плата. Ухвалою суду від 08.11.2022 року позовну заяву ТОВ «Будинок Комфорту» прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі. Розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи. Встановлено відповідачам 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Копію ухвали суду від 08.11.2022 року та позовну заяву з додатками, які були надіслані двічі за адресою місця проживання відповідача, зареєстрованою у встановленому законом порядку (а.с.30-31), відповідач не отримав, поштове відправлення №0800100102133 (а.с.37) та поштове відправлення №0800100120581 (а.с.38) повернулись до суду без врученням по причині «адресат відсутній за вказаною адресою», що відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України та з урахуванням вимог п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270, вважається належним повідомленням особи про час та місце розгляду справи у день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, тобто 17.01.2023 року та 28.01.2023 року. Відповідно у встановлений судом строк відповідач на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав, у зв`язку із чим суд відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові матеріали справі, суд встановив наступне. Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків. Згідно п.5 ч.1 ст.3 Закону України «Про електрону комерцію» електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа. (ч.12 ст.11 ЗУ «Про електрону комерцію» ). У п.6 ст.3 ЗУ «Про електрону комерцію» визначено, що електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 11 ЗУ «Про електрону комерцію» електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Так відповідно до ч. 6 ст. 11 ЗУ «Про електрону комерцію» відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Судом встановлено, що 19.03.2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» та [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , укладено Договір №1144210319040 оренди майна з правом викупу (далі - договір) в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачемв електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача (а.с.19). На підтвердження укладення вказаного договору позивачем надано: Правила надання майна в оренду (а.с.12-17); Договір №1144210319040 оренди майна з правом викупу від 19.03.2021 року (а.с.19); Послідовність дій ТОВ «Будинок Комфорту» та клієнта [PERSON] щодо укладення Договору №1144210319040 від 19.03.2021 року в інформаційно-телекомунікаційній системі Log-file (а.с.18). Згідно п.1 договору орендодавець зобов`язався передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене п.2 цього договору (далі - об`єкт оренди), з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду (далі - Правила), які є невід`ємною частиною договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Так, в п. 2 договору визначено: найменування об`єкту оренди - Smart/tel Xiaomi Redmi Note 8 Pro 6/128GB Green; строк оренди майна складає 18 місяців; щомісячні платежі - 1539,00 грн.; вартість об`єкта оренди 27702,00 грн. Відповідно до п. 4 Договору та п. 8.4 Правил за прострочення орендних платежів орендар має право нараховувати орендарю пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором. Згідно п. 8.5 Правил у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення Договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату, та додатково сплатити штраф у розмірі 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за Договором та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Відповідно до п. 6 договору викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх орендних та авансових платежів відповідно до пунктів 2-4 цього договору. Свої зобов`язання за договором ТОВ «Будинок Комфорту» виконав в повному обсязі, відповідно до умов договору надав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди, шляхом направлення орендарю об`єкта оренди оператором поштового зв`язку «Нова пошта», про що свідчить Експрес-накладна (транспортна накладна) №20450362035188 від 20.03.2021 року (а.с.20) та лист ТОВ «Нова пошта» №00114 від 12.01.2022 року (а.с.21). Як вказав позивач, зважаючи на неналежне виконання відповідачем умов договору, позивачем 17.07.2022 року направлено на адресу [PERSON] . Повідомлення щодо розірвання договору, повернення об`єкту оренди та сплати орендних платежів, на підтвердження чого позивачем надано лише копію самого листа-повідомлення (а.с.22). Таким чином, відповідач зобов`язання за договором належним чином не виконав та не вносив щомісячні орендні платежі, в наслідок чого у нього перед позивачем утворилась заборгованість, яка станом на 17.10.2022 року згідно розрахунку позивача (а.с.8) становить 138510,00 грн., яка складається з наступного: 27702,00 грн.,- вартість об`єкту оренди; 13851,00 грн., - пеня відповідно до п.8.4 Правил у розмірі 50% вартості об`єкту оренди; 13851,00 грн., - штраф відповідно до п.8.5 Правил у розмірі 50% вартості об`єкту оренди; 55404,00 грн., - неустойка відповідно до п. 6.4.6. Правил у розмірі подвійної орендної плати за користування об`єктом оренди; 27702,00 грн., - орендна плата (п.8.5. Правил). Між сторонами склались правовідносини, які регулюються нормами Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Згідно п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Згідно ч. 1 ст. ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору; одностороння відмова від зобов`язання або од\-ностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом, а зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Коде\-ксу. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) - (ч.1 ст. 530 ЦК України). Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України). Статтею 611 ЦК України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. За правилами ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Судом встановлено, що свої зобов`язання по сплаті щомісячних орендних платежів в розмірі 1539,00 грн. за отриманий від позивача об`єкт оренди з правом викупу вартістю 27702,00 грн., відповідач не виконував та як вказав повивач, що не спростовано відповідачем, останній не здійснив жодного платежу. За таких обставин несплачені орендні платежі склали суму 27702,00 грн., яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Як вбачається з наданого позивачем розрахунку (а.с.8), сума пені відповідно до п.4 Договору та п. 8.4 Правил становить 13851,00 грн. та розрахована станом на 17.10.2022 року. Поряд тим, відповідно до п.18 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України, у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). Тож, враховуючи наведене вище, суд приймає розрахунок позивача суми пені за прострочення орендних платежів в розмірі 13851,00 грн. (що становить 50% вартості об`єкта оренди), яка не перевищує, встановленого п. 4 Договору та п. 8.4 Правил максимального розміру, а також з урахуванням вимог п.18 «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України розрахована сума відповідає розміру розрахунку станом на 24.02.2022 року, та яка відповідачем не оспорювалась та ним не спростована. Щодо вимог про стягнення неустойки у розмірі 55404,00 грн., суд приходить до висновку про відмову в її задоволенні, оскільки і пеня і штраф (відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою є штраф та пеня) є видами забезпечення виконання зобов`язання, а за одне й теж порушення умов договору (порушення строків сплати щомісячних платежів) не допускається застосування два види стягнення, з огляду на вимоги ст. 61 Конституції України, а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні вимог щодо стягнення з відповідача 55404,00 грн., - неустойки. Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача штрафу в розмірі 13851,00 грн. за розірвання договору на підставі п. 8.5 Правил, то цей штраф визначений позивачем, як 50% від загальної суми прострочених орендних платежів за договором (27702,00 грн. х 50%). За правилами ч.1 ст. 631 ЦК України строк договору є час, протягом якого сторони можуть здійснювати свої права і виконувати обов`язки відповідно до договору. У разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняється (ч.2 ст. 353 ЦК України). Отже розірвання договору може мати місце лише до закінчення строку його дії, коли від невиконання умов договору однією із сторін у іншої сторони виникає право відмовитись від своїх зобов`язань за договором (розірвати договір). Як встановлено судом, згідно умов договору №1144210319040 від 19.03.2021 року правовідносини щодо оренди майна з правом викупу обмежуються 18 місяцями, а тому строк дії цього договору сплив 19.09.2022 року. Саме протягом цього строку відповідач (орендар з правом викупу) повинен був сплачувати щомісячні платежі орендні авансові платежі за товар, які в сумі складають вартість товару, а позивач (орендодавець) при належному виконанні таких умов та сплаті усіх орендних авансових платежів у цей строк повинен передати об`єкт оренди у власність відповідача. Як вказав позивач, зважаючи на неналежне виконання відповідачем умов договору, позивачем 17.07.2022 року направлено на адресу відповідача [PERSON] . Повідомлення щодо розірвання договору, повернення об`єкту оренди та сплати орендних платежів, на підтвердження чого позивачем надано лише копію самого листа-повідомлення (а.с.22). Поряд з тим, будь-яких доказів (таких, як рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, Опис поштового вкладення, квитанція про оплату послуг відділення зв`язку) на підтвердження направлення позивачем відповідачу такого повідомлення, суду надано не було. Копія ж самого листа -повідомлення, не є належним доказом його направлення відповідачу. Оскільки строк дії договору сплив 19.09.2022 року (абзац 2 п.3 договору, день внесення останнього платежу є 19.09.2022 року), належних доказів направлення позивачем на адресу відповідача вимоги про розірвання Договору, суду надано не було, то така вимога є неправозгідною і не тягне за собою наслідків розірвання договору, передбачених самим договором та/або законом. Отже вимога позивача про стягнення з відповідача штрафу у розмірі 13851,00 грн. на підставі п. 8.5 Правил за дострокове його розірвання не підлягає задоволенню. Доказів про продовження строку дії договору оренди з правом викупу суду не надано. Щодо вимоги про стягнення суми вартості об`єкта в розмірі 27702,00 грн., то така вимога не лише не ґрунтується на умовах договору та обставинах справи, а й має ознаки подвійного стягнення за товар з огляду на те, що позивач ставить також і вимогу про стягнення суми несплачених орендних авансових платежів, які повністю покривають обумовлену в договорі вартість об`єкта оренди з правом викупу. Так, ця вартість розподілена на орендні платежі протягом 18 місяців по 1539,00 грн. (27702,00 грн./18 місяців =1539,00 грн). Статтею 61 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Згідно судової практики, одночасне стягнення орендної плати та неустойки у вигляді подвійної орендної плати, нарахованої за прострочення повернення орендованого майна, за той самий період користування наймачем орендованим майном (за період з дня припинення дії договору оренди до дня повернення орендованого майна за актом) є неможливим, оскільки вважатиметься притягненням відповідача до подвійної відповідальності за одне й те саме правопорушення. Тож, задля уникнення подвійного стягнення з відповідача, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог про стягнення вартості предмета оренди у розмірі 27702,00 грн., оскільки ця вартість згідно договору розподілена на орендні платежі, які суд стягує повністю у сумі їх прострочення. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог у розмірі 41553,00 грн., з яких: 27702,00 грн.,- сума прострочених орендних платежів; 13851 грн.,- сума пені за прострочені орендні платежі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Тож, сплачені позивачем кошти у розмірі 2481,00 грн. як судовий збір (а.с.7) підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам (30 %) у розмірі 744,30 грн. Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Outcome: partial