Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-05 00:00:00

До Вишгородського районного суду Київської області від представника адвоката Мокрієнка Т.В. надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до [PERSON] про стягнення коштів за електроенергію. Свої вимоги обґрунтовує тим, що відповідач мешкає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі». 04.11.2021 року під час перевірки за адресою відповідача виявлено порушення а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, про що складено акт порушення № К 045591. Згідно п. 8.4.2.6 Правил роздрібно8го ринку електричної енергії, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (далі ПРЕЕ) та у відповідності до п. 8.4.13ПРЕЕ, нараховано суму вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення у розмірі 96 199,79 грн. Копія протоколу засідання комісії, разом з розрахунком вартості необлікованої електроенергії, направлені відповідачу відправленням № 0600014809403 від 24.12.2021 року. Отже, оскільки вартість безобліково використаної електричної енергії позивачем не сплачена, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. В якому просить стягнути з відповідача на користь позивача вартість безобліково використаної електроенергії із врахуванням інфляційних витрат та 3 % річних станом на дату подання позову у розмірі 109 364,34 грн., та 2 481,00 грн. судового збору. Ухвалою суду від 30 серпня 2022 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 21 листопада 2022 року до суду надійшов відзив на позову заяву від представника відповідача адвоката Каращука Ю.І., в якому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Вважає, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії є необгрунтованим, а відомості про розмір необлікованої спожитої електроенергії внесені до протоколу на підставі цього розрахунку є підставою для скасування цього протоколу. Тому вважає, що зазначені протокол та розрахунок не можуть бути належними та допустимими доказами для стягнення з відповідача коштів за електроенергію. Зазначив, що копію акту про порушення відповідачу не видали, жодної інформації про час та дату проведення комісії відповідачу не повідомили. Відповідач не погоджувалася з обставинами зазначеними в Акті про порушення, оскільки жодних самовільних підключень до мережі не здійснювала; проте поставила свій підпис щодо ознайомлення з вказаним актом. Після складання акту про порушення відповідач звернулася до свого сина [PERSON] та повідомила про дану подію, просила розібратися цій справі. [PERSON] неодноразово намагався додзвонитися на телефони вказані, на офіційному веб-сайті позивача для з`ясування всіх обставин справи та дізнатися про дату та час комісії. Проте телефони позивача не відповідали, та кожного разу було здійснено переадресацію на автовідповідач. У зв`язку з цим відповідач не була присутньою на комісії та не знала щодо складання відносно неї протоколу. Жодних листів від позивача відповідач не отримувала. Про існування протоколу відповідач дізналася від Вишгородського районного суду Київської області. Також зазначив, що відповідач своєчасно та в повному розмірі сплачував та сплачує за спожиту електроенергію, середній розмір якої не змінився після складання акту про порушення. Відповідач не чинив перешкод представникам позивача в наданні доступу до свого об`єкта. Актом про порушення № К 045591 від 04.11.2021 року не було встановлено та не було доведено факту безоблікового користування електричною енергією, а відомості в даному акті не відповідають дійсності. 02 лютого 2023 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача адвоката Мокрієнка Т.В., в якому просить суд задовольнити позов в повному обсязі. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що відзив містить грубі порушення норм матеріального права, позиція відповідача складається з одних лише формальних міркувань. Висновки відповідача не відповідають фактичним обставинам справи. Згідно абзаців 29, 55, 63, 73 п. 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 р. /зі змінами/ (далі - ПРРЕЕ), контрольний огляд засобу комерційного обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів; прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник оператора системи без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити; самовільне підключення з порушенням схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, не передбаченою проектними рішеннями та/або договором з оператором системи, та/або без укладення договору з оператором системи; технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень. Для вирішення цього спору, визначальним є факт порушення, яке призвело до споживання необлікованої електроенергії. Акт про порушення № К 045591 від 04.11.2021р. складено у повній відповідності до вказаних вимог за обставин, які потребували його оформлення. До проведення технічної перевірки представників позивача допустила відповідач, вона брала безпосередню участь у проведенні цієї перевірки, а її власноручний підпис, підтверджує факт виявленого порушення у вигляді споживання електричної енергії через безоблікове підключення, яке їй продемонстровано. Тому даний акт є належним та допустимим доказом безоблікового споживання відповідачем електричної енергії в розумінні ст.ст. 77, 78 ЦПК України. Його форма та зміст повністю відповідають приписам чинного законодавства. Вказані обставини підтверджуються в сукупності доказів, що містяться в матеріалах справи. Протоколом № 237 від 22.11.2021 року нараховано вартість необлікованої електроенергії, а направлення відповідачу цього протоколу, розрахунку вартості необлікованої електроенергії і документів для оплати її вартості підтверджується реєстром поштових відправлень від 24.12.2021 року. Отже, згідно ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», відповідач несе відповідальність за порушення ПРРЕЕ, зокрема за самовільне підключення до об`єктів електроенергетики та споживання електричної енергії без приладів обліку. Виявлення порушення, його документальне оформлення та розрахунок вартості необлікованої електроенергії, здійснено позивачем згідно чітко встановлених процедур. Матеріали справи містять належні докази фіксації виявленого порушення, його розгляду та нарахування вартості необлікованої електроенергії, що проведено позивачем у чіткій відповідності до приписів чинних норм ПРРЕЕ. 03 березня 2023 року до суду надійшло заперечення від представника відповідача адвоката Каращука Ю.І., в якому зазначив, що у відповіді на відзив позивач, зокрема повідомляє, що підпис відповідача в акті начебто підтверджує факт виявленого правопорушення. Дане твердження не відповідає дійсності, оскільки сам по собі підпис не можу бути доказом правопорушення, а лише підтверджує той факт, що відповідач ознайомився зі змістом акту. Підпис навіть не підтверджує того, що особа згодна або не згодна з обставинами викладеними в акті. Факт порушення не доведений жодними іншими доказами окрім спірного акту. Факт споживання необлікової електроенергії є лише припущенням позивача. Сама перевірка в порушення ПРРЕЕ (пункт 8.2.5.) здійснювалась за відсутності відповідача. Тобто порушення виявлено саме в тому місці та в той час, коли відповідач не могла бути присутньою під час здійснення цієї перевірки. Відповідачу невідомо де та коли було здійснено обрізку дроту, який є доказом до акту. В матеріалів справи не міститься відео порушення правил ПРРЕЕ, а лише одне фото. Актом не доведено, що дійсно було підключення до електричної мережі поза засобів обліку. Крім того на місці не було зроблено замірів спеціальними приладами та не зафіксовано на відео, що саме той дріт на який посилається позивач був приєднаний до мережі і взагалі був під напругою. Позивач зазначає, що відповідач брала безпосередню участь в перевірці і їй продемонстровано порушення. Це не зовсім так, адже під час проведення перевірки представники позивача оглядали горище відповідача, де і було начебто виявлено порушення. Під час саме цього етапу перевірки відповідач не була присутня, а відтак в цій частині перевірки вона не приймала участь, тому і факт порушення їй не могло бути продемонстровано. Відповідачу було продемонстровано лише вже складений акт та усно повідомлено, що було виявлено порушення. Відповідач вважає, що складання неправомірного Акту про порушеннях» К 045591 від 04.11.2021 року призвело до неправомірного складання протоколу та подальшого нарахування, а тому просить в задоволенні позовної заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» відмовити в повному обсязі. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав клопотання, в якому просить проводити розгляд справи без участі представника позивача, вимоги позовної заяви підтримує в повному обсязі та просить задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю з наведених у відзиві та заперечені підстав. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі. Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. ПрАТ «ДТЕК «Київські регіональні електромережі» відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та ПРРЕЕ, постачає електричну енергію споживачам. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] є користувачем послуг з надання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором про користування електричною енергією побутовим споживачем № 123400027 від 14.11.2001 року, та не оспорюється відповідачем. Правовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 312. Споживач - фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії») Статтею 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Пунктом 1.1.1 ПРРЕЕ визначено, що ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Підпунктом 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів). Згідно п. п. 8.2.4, 8.2.5 та 8.2.6 ПРРЕЕ (у редакції дійсній на момент виникнення спірних правовідносин) У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. Згідно Акту про порушення № К 045591 від 04.11.2021 року, під час перевірки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] було виявлено порушення п. 5.5.5; п.8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі ОСР. Самовільне підключення виконано кабелем від ввідного проводу прихованим методом. Порушення продемонстровано споживачу. Як вбачається з акту про порушення № К 045591 [PERSON] підписала вище зазначений акт, без будь-яких заяуважень. Згідно п. 8.4.2 ПРРЕЕ передбачено, що визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку. За загальним принципом цивільного права, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч.1 ст.22, ст.611, ч.1 ст.623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. Таким чином, заподіяння шкоди може породити цивільно-правове зобов`язання, де потерпілий виступає як кредитор, та доводить розмір збитків (ч.2 ст.623 ЦК України), а заподіювач шкоди як боржник. При цьому, зобов`язання у зв`язку із завданням шкоди виникає за наявності трьох умов (крім наявності підстави виникнення - завдання шкоди), з яких дві мають об`єктивний характер і одна - суб`єктивний. У сукупності вони складають «генеральний делікт» за формулою: хто завдав іншому шкоди, зобов`язаний її відшкодувати. Майнова шкода у розумінні ч.1 ст.1166 ЦК України це зменшення майнової сфери потерпілого внаслідок пошкодження чи знищення його майна або внаслідок порушення його особистих немайнових прав. Знищення або пошкодження предметів матеріального світу спричиняє майнову шкоду, грошове вираженні якої називається збитками. Шкода в деліктних зобов`язаннях не тільки є обов`язковою умовою відповідальності, а й виступає як її міра. Відповідно до ст.12,81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно Протоколу № 237 від 22.11.2021 року комісією було вирішено - провести розрахунок суми заподіяних збитків за період 365 днів з 05.11.2020 року по 04.11.2021 року. [PERSON] , не була присутня на засіданні комісії, про причини неявки не повідомила. Протокол, разом з розрахунком величини вартості та розрахункові документи для оплати збитків надіслано поштою рекомендованим листом відповідачу. Згідно Розрахунку обсягу вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного ПРРЕЕ, [PERSON] , згідно акта № К 045591 від 04.11.2021 року було нараховану суму завданих збитків у розмірі 96 199,79 грн. Перевіривши Розрахунок обсягу вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку визначеного главою 8.4 ПРРЕЕ, згідно акта № К 045591 від 04.11.2021 року, судом встановлено, що дані розрахунки проведені з дотриманням норм чинного законодавства. Статтею 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Слід також зазначити, що зважаючи на предмет позову, визначальним у ньому є саме доведеність факту існування заборгованості, її розмір та правильність проведення такого розрахунку, обґрунтованість підстав для її стягнення У межах даного предмета спору доказуванню підлягають обставини, пов`язані з конкретним порушенням ПРРЕЕ, дослідженню і оцінці підлягають такі докази, зокрема як: акт порушення, протокол засідання комісії (рішення), розрахунок суми збитків тощо. При цьому, сам по собі складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення Правил є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил. Натомість, будучи належним чином повідомленою про наявність даного спору у суді, [PERSON] в свою чергу не зверталася до суду з позовом (зустрічним позовом) про скасування рішення комісії по розгляду Акту, яке оформлено протоколом засідання комісії від № К 045591 від 04.11.2021 року. А відтак, вказане рішення є чинним та, відповідно, належним доказом в даній справі. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої палати Касаційного цивільного суду від 02 грудня 2020 року у справі № 401/2611/17 (провадження № 61-16533св19) зроблено висновок, що «спірним може бути питання незгоди споживача із рішенням енергопостачальника, оформленого протоколом, про нарахування вартості необлікованої електричної енергії на підставі зафіксованого в акті порушення ПКЕЕН, що спонукало особу звернутись із цим позовом до суду з вимогою визнати незаконним та скасувати рішення комісії, оформлене протоколом по розгляду акта про порушення ПКЕЕН. При цьому обраний позивачем спосіб захисту свого права, яке він вважає порушеним, не суперечить встановленому законодавством порядку вирішення спірних питань, що можуть виникнути між побутовим споживачем і енергопостачальником, перелік яких не є вичерпним. Таким чином, вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕН, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії». Отже, враховуючи вищевикладену правову позицію, визнання недійсним та скасування рішення комісії з розгляду актів про порушення правил користування електричною енергією споживачем, що стало підставою для нарахування заборгованості, є самостійним способом захисту, який, відповідно, передбачає дослідження правомірності виявлення порушення, складення акту про порушення та його затвердження (прийняття рішення) на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що стало підставою для нарахування заборгованості. За правилами ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України), а доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.6 ст.81 ЦПК України). При цьому, належність доказів - правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню, як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму та означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Згідно з ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі. За вимогами ст. 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За таких обставин, суд критично оцінює доводи [PERSON] щодо порушення процедури складення акту та неналежного повідомлення про дату засідання комісії, так як вказані обставини не є предметом розгляду в даній справі, оскільки правомірність складання позивачем акту про порушення ПРРЕЕ та його затвердження на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, що стало підставою для нарахування збитків, не є предметом спору у даній справі. А за наявності чинного рішення комісії щодо стягнення збитків такі доводи не можуть бути беззаперечною підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Отже, враховуючи вищевикладене, відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів на спростування завдання нею позивачу збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Даючи оцінку зібраним по справі доказам, суд приходить до висновку, що відповідачем було завдано позивачу збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, які виразилися в самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі ОСР, загальна сума яких складає 96 199,79 грн. Вирішуючи питання про визначення розміру стягнення, суд виходить зі змісту позовних вимог та наданих суду розрахунків, з яких убачається, що розмір обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за період з 05 листопада 2020 року по 04 листопада 2021 року становить 96 199,79 грн. та сумнівів у суду не викликає. Що стосується вимоги позивача щодо стягнення з відповідача інфляційних нарахувань у розмірі 11 946,90 грн., та 3 % річних у розмірі 1 217,65 грн., то підстав для їх стягнення згідно ст. 625 ЦПК України суд не вбачає. Згідно з ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до абзацу 2, п. 8.2.7 ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Встановлено, що відповідач не погодився з фактом безоблікового споживання електричної енергії і для підтвердження цього факту та стягнення вартості необлікової електороенергії позивач звернувся до суду з цим позовом. Відтак, грошове зобов`язання відповідача виникло внаслідок заподіяння збитків, що встановлено вказаним судовим рішенням, а тому підстав для нарахування і стягнення штрафних санкцій з відповідача, передбачених ст. 625 ЦПК України, починаючи з грудня 2020 року в цій справі немає. Враховуючи наведені обставини, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, а саме в частині стягнення з відповідача суми вартості безобліково використаної електричної енергії у розмірі 96 199,79 грн. Крім того, згідно ст.141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати понесені позивачем у вигляді судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: partial