Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-06 00:00:00

У січні 2023 року на адресу Шевченківського районного суду м. Києва надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири, відповідно до якої позивач просить суд: - стягнути з відповідача на користь позивача 244 928 грн. у якості відшкодування майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири, що належить їй на праві власності; - зобов`язати відповідача за свій рахунок привести житлове приміщення (квартиру) [ADDRESS] до належного технічного стану. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [PERSON] проживає у квартирі за адресою: [ADDRESS] , яка належить їй на праві власності. 28 листопада 2022 позивач виявила, що її квартира залита водою, у кімнаті та кухні спостерігаються мокрі плями та пошкодження штукатурки на стелі та стінах. Того ж дня було запрошено комісію для встановлення вищезазначеного факту. Комісією у складі: виконавчого директора ОСББ «Андерсен» Безклепкого Валерія Івановича, [PERSON] та [PERSON] , представника ФОП [PERSON] , яке відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові інженерні системи, було виявлено факт залиття водою її квартири та складено акт «про залиття, аварію». Позивачем вказано, що відповідно до складеного акту, причиною залиття, аварії, що трапилася, є надходження води з балкону житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] . Внаслідок залиття, квартира потребувала поточного ремонту, сума якого, з урахуванням використаних матеріалів та наданих послуг склала: 244 928 грн. Власник квартири [ADDRESS] - відповідач [PERSON] , заподіяну їй майнову шкоду відшкодовувати відмовляється, на телефонні дзвінки не відповідає, з головою ОСББ «Андерсен» на контакт не йде. Таким чином, позивач просить стягнути з відповідачів шкоду, завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 244 928,00 грн. та судові витрати на професійну правничу допомогу 8 500,00 грн. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12.01.2023 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаним позовом, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. 17.02.2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва від відповідача надійшов відзив, відповідно до якого відповідач просив відмовити в задоволенні в позову у повному обсязі. У відзиві зазначено, що за фактом залиття квартири [ADDRESS] було складено Акт про залиття, аварію від 28.11.2022 року, в якому вказано, що причиною залиття квартири є надходження води з балкону житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] . Висновок комісії: вважати даний випадок аварію, що відбулась через несправну систему гідрозахисту балкона в квартирі [ADDRESS] , однак даний акт було складено з порушенням законодавчо встановлених вимог до складання даного акту. Відповідачем зазначено, що балкон кв. [ADDRESS] насправді є терасою у відповідності до ДБН В.2.2-15-2005. Житлові будинки. Тераса - обгороджена відкрита прибудова до будинку у вигляді площадки для відпочинку, що може мати дах; розміщується на землі або над нижче розташованим поверхом. Дана тераса виконує функцію даху для квартири [ADDRESS] (восьмий поверх) та квартир семи поверхів нижче і ця тераса за конструкцією є безгорищним багатошаровим дахом з розташованими інженерними загальнобудинковими комунікаціями (дощова каналізація, притоково-витяжна вентиляція, система антиобледеніння та підігріву труб, також на підтвердження даного факту надаю фото з ходу будівельних робіт даного будинку. У відзиві вказано, що відносно розміру встановленої шкоду визначеної позивачкою, що за п. 2.3.6 «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 р. №76, в разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, передбачено, що в акті мають описуватися наслідки залиття (що залито, висновки про те, хто заподіяв шкоду, що необхідно зробити, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено). Відповідач зазначає, що обсяг шкоди, заподіяної в результаті залиття позивачеві перебільшено, крім того зазначено, що в наданих позивачем фото пошкоджень відсутні заміри цих пошкоджень, тому встановити точну площу пошкодження не вбачається можливим. Зазначена площа пошкодження згідно акту є 5,75 кв. м., але надано перелік робіт та матеріалів від 25.16 кв. м. до 137,83 кв. метрів. Представник позивача та позивач у судовому засіданні позовну заяву підтримали у повному обсязі та просили її задовольнити. Відповідач у судову засіданні заперечував щодо задоволення позов у повному обсязі, просив відмовити в його задоволенні. Вислухавши пояснення присутніх в судовому засіданні позивача, представника позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Так, судом встановлено, що, позивач [PERSON] проживає, зареєстрована та є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі продажу квартири від 28.09.2019 року, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герман О.С., зареєстровано в реєстрі за №286. Сторонами не заперечувалось, що відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до Акту без номеру від 28 листопада 2022 року, затвердженого Головою правління ОСББ «Андерсен», про залиття, аварію, в складі комісії: виконавчого директора ОСББ «Андерсен» Безклепного В.І., хазяйки квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON] , представника ФОП [PERSON] , яке відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові інженерні системи, склали акт про те, що 28.11.2022 в будинку [ADDRESS] в житловому приміщенні (квартирі) [ADDRESS] було виявлено залиття водою одного із приміщень вказаною квартири. В результаті залиття було пошкоджено: - в кімнаті стелю (з гіпсокартону) загальною площею 5,25 м. кв.; - на кухні стелю (з гіпсокартону) загальною площею 0,5 м. кв. Також було замочені стіни кімнат (1 м. кв.) біля дверей виходу на балкон. Комісія прийшла до висновку, що причиною залиття, аварії, що трапилась, є надходження води з балкону житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] . Висновком комісії зазначено, що вважати даний випадок аварією, що відбулась через несправну систему гідрозахисту балкона в квартирі [ADDRESS] . Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76 і зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25.08.2005 року №?927/11207 (надалі - Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Аналізуючи норми Правил щодо складання акту про залиття, Верховний Суд у постанові від 21.02.2018 року (справа №2-1974/11) вказав, що в додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З досліджуваного в судовому засіданні Акта про залиття, аварію від 28 листопада 2022 року вбачається, що в ньому не містяться дані про власника квартир [ADDRESS] . Акт про залиття, аварію містить інформацію про пошкоджене майно в квартирі [ADDRESS] , однак він не містить переліку пошкодженого майна в квартирі [ADDRESS] . Акт не містить інформації про присутність власника квартири [ADDRESS] під час обстеження квартири [ADDRESS] . Окрім того, в Акті про залиття, аварію відсутні дані про обстеження квартири [ADDRESS] , через що суд ставить під сумнів висновок комісії, що заподівачем шкоди є власник цієї квартири. Інших доказів, які б доводили, що квартирі [ADDRESS] несправна систему гідрозахисту балкону, позивачем надано не було як і відсутні дані про те, яким чином комісія встановила, що несправна система гідрозахисту балкона в квартирі [ADDRESS] . Відповідно до п. 2.3.6 «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій» з актом про залиття під підпис ознайомлюються мешканці квартир. При цьому, з відповідного акту про залиття, аварію вбачається, що відповідач всупереч встановленим нормам не отримав під розписку акт про залиття. Згідно з ДБН В.2.2-15-2005: Балкон - виступаюча з площини стіни фасаду обгороджена площадка, що служить для відпочинку влітку. Балкон кв. [ADDRESS] насправді є терасою у відповідності до ДБН В.2.2-15-2005. Тераса - обгороджена відкрита прибудова до будинку у вигляді площадки для відпочинку, що може мати дах; розміщується на землі або над нижче розташованим поверхом. Як вбачається з матеріалів справи, дана тераса виконує функцію даху для квартири [ADDRESS] (восьмий поверх) та квартир семи поверхів нижче, і ця тераса за конструкцією є безгорищним багатошаровим дахом з розташованими інженерними загальнобудинковими комунікаціями (дощова каналізація, притоково-витяжна вентиляція, система антиобледеніння та підігріву труб). Згідно ДБН В.2.2-15-2005 пункт 2.18: на дахах житлових будинків слід передбачати огорожу згідно з 6.13 ДБН В.1.1-7 і ГОСТ 25772. Застосування безгорищних дахів (суміщених покриттів) допускається у покриттях мансард, терас у житлових будинках терасного типу та квартирних будинків з квартирами у двох рівнях на верхніх поверхах. Технічні рішення суміщених покриттів слід передбачати згідно з ДБН В.2.6-14. Згідно проекту всі зібрані в труби дощові води з 17 по 9 поверх з вертикального стояку в структурі тераси переходять у горизонтальну площину( і ця ділянка забетонована у шарі тераси) і далі спускаються до кв. [ADDRESS] на 8 поверсі, проходячи трубою через плиту перекриття, яка є стелею квартири [ADDRESS] . В даній системі збору стічних вод встановлена система підігріву, яка вмикається та керування якою здійснюється співробітниками ОСББ «Андерсен». Відповідно до ч.2 ст.382 ЦК України усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. У відповідності до Додатку до постанови Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 р. № 869 «Про забезпечення єдиного підходу до формування тарифів на житлово-комунальні послуги» затверджено Перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, до якого належить, зокрема, поточний ремонт конструктивних елементів, внутрішньобудинкових систем гарячого і холодного водопостачання, водовідведення, централізованого опалення та зливової каналізації і технічних пристроїв будинків та елементів зовнішнього упорядження, що розміщені на закріпленій в установленому порядку прибудинковій території (в тому числі спортивних, дитячих та інших майданчиків). Примірний перелік послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд затверджений наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 № 150 (далі - Примірний перелік). У даному Примірному переліку надана деталізація вищезазначених послуг технічного обслуговування та поточного ремонту, а також робіт з капітального ремонту, що не належать до послуг з утримання будинків і споруд. Так, згідно Примірного переліку до санітарно-технічного обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, освітлення (глава 1.1 розділу 1) крім іншого належить: 1.1.8.Дахи та покрівлі: Згідно нього ж, до поточного ремонту (глава 1.2 розділу 1) дахів та покрівель належить, зокрема: 1.2.6. Дахи та покрівлі: 1.2.6.1. Підсилення кроквяних ніг шляхом нашивання обрізків дошок з бокових сторін кроквяної ноги. У свою чергу, Примірним переліком роботами з капітального ремонту (розділ 2) дахів та покрівель визначені, крім іншого: 2.6. Дахи та покрівлі 2.6.1. Заміна кроквяних ніг, мауерлатів, кроквяних ферм або елементів ферм та лат під покрівлею. Отже, дії щодо недопущення протікання даху, зливової каналізації і технічних пристроїв будинків та елементів зовнішнього упорядження, а також відповідальність за ці дії або бездіяльність щодо усунення наслідків протікання не має нести відповідач, оскільки він не являється власником внутрішньобудинкових мереж. Також суд не приймає до уваги документ без назви та без номера, який позивачем в додатках до позовної заяви названий «кошторис ремонту кварти», який складено ФОП [PERSON] , оскільки вказаний документ не міститься посилань щодо проведення ремонтних робіт у квартирі позивача, а також позивачем не надано доказів на підставі чого було складеного вказаний «кошторис ремонту кварти» та чи має даний ФОП [PERSON] відповідний сертифікат чи ліцензію на проведення відповідних робіт. КЦС ВС у постанові від 27.05.2021 р. №761/12945/193 зазначає, що за змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно роз`яснень, викладених в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Отже, для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також вину завдавача шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Частина 2 ст. 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Проте, саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Разом із тим, із змісту Акту про залиття, аварію від 28.11.2022 вбачається, що він засвідчує факт залиття квартири [ADDRESS] , при цьому через відсутність обов`язкових даних, які мають бути відображені в цьому документі, цей Акт складений з порушенням вимог Правил, а тому він не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди; позивачем не надано належним та допустимих доказів щодо розміру заподіяної їй майнової шкоди. Крім того, позовна заява не містить даних про те, в чому ж полягає протиправність поведінки відповідача, якими неправомірними діями чи бездіяльністю відповідача завдано шкоду позивачу. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частинами 6, 7 ст. 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд прийшов до висновку, що позивач не довела факт протиправних дій (бездіяльності) відповідача і причинний зв`язок між цією протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, а відтак підстави для відшкодування майнової шкоди відсутні. Крім відсутні підстави щодо задоволення вимоги позовної заяви щодо зобов`язання відповідача приведення за власний рахунок приміщення (квартиру) [ADDRESS] до належного стану, оскільки вказана вимога є похідною від основної, в задоволенні якої було відмовлено. За таких обставин, розглянувши справу в межах визначених позивачем предмету спору та підстав позову, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язко доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи по суті, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю. За правилами ст. 141 ЦПК України в разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed