Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-26 00:00:00

У червні 2022 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] до приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «ВАН КЛІК», [PERSON] про стягнення недоплаченого страхового відшкодування та штрафних санкцій в якій позивач просить суд, стягнути, на його користь, з: ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» - 14 982,69 грн. недоплаченого страхового відшкодування, 580,01 грн. - пені, 113,00 грн. - три відсотки річних, 44,98 грн. - інфляційні витрати, 1 800,00 грн. - витрати на оплату послуг експерта авто товарознавця, що разом складає 17 520,68 грн.; [PERSON] - 2 500,00 грн. розмір франшизи; вирішити питання розподілу судових витрат. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач зазначив про те, що 17.02.2021 у м. Дніпро відбулось ДТП за участю автомобіля «MERCEDES-BENZ VITO» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] та автомобілем «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Постановою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 22.03.2021, винним у вказаному ДТП було визнано [PERSON] . Оскільки цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «MERCEDES-BENZ VITO» державний номерний знак [NUMBER] була застрахована у ПрАТ «СК «ВАН КЛІК», за заявою [PERSON] було виплачено страхове відшкодування у розмірі 21 929,71 грн. З огляду на те, що матеріальні збитки спричинені [PERSON] становлять 39 412,40 грн., а фактично було відшкодовано 21 929,71 грн., останній вважав за необхідне звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашова І.А. від 30.09.2022 відкрито провадження у справі та вирішено проводити її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначено про підтримання заявлених позовних вимог та відсутності заперечень щодо ухвалення заочного рішення. Згідно до положення ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на викладене, враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, доказів про поважність неявки до суду не надано, позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, а тому у відповідності з вимогами ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності відповідача, постановивши по справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до таких висновків. Відповідно до копії постанови Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 22.03.2021 (справа №932/1840/21) [PERSON] визнано винним у ДТП, яке мало місце 17.02.2021 у м.Дніпро за участю автомобіля «MERCEDES-BENZ VITO» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] та автомобілем «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Відповідно до копії супровідного листа від 29.04.2021, квитанції про відправку, на адресу ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» було направлено копію рахунку №069 від 25.03.2021. Згідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] , автомобіль «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] належить [PERSON] . Відповідно до роздруківки з електронної бази М(Т)СБУ, цивільно-правова відповідальність власника транспортного засобу «MERCEDES-BENZ VITO» державний номерний знак [NUMBER] застрахована у ПрАТ «СК «ВАН КЛІК». Поліс серії ЕР №200922062, станом на 17.02.2021 має статус діючого. Ліміт за шкоду майну - 130 000,00 грн., франшиза - 2 500,00 грн. Згідно з копією висновку експерта (товарознавчої експертизи по визначенню вартості матеріального збитку заподіяного власнику КТЗ) №4703/21/21 від 24.03.2021, вартість відновлювального ремонту автомобіля «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] складає 57 919,05 грн.; вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу замінюваних складових частин автомобіля «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] складає 39 412,40 грн.; вартість відновлювального ремонту, з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу замінюваних складових частин автомобіля «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] складає 35 039,79 грн. без урахування ПДВ. Відповідно до копії квитанції про плату наданих експертних послуг від 24.03.2021, [PERSON] було сплачено 1 800,00 грн. за надані експертні послуги. Згідно з копією платіжного доручення №1038 від 18.05.2021, ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» було перераховано на рахунок ФОП [PERSON] 21 929,71 грн. Відповідно до копії акту прийому-передачі виконаних робіт (наданих послуг) №50 від 21.05.2021, ФОП [PERSON] було виконано послуги з ремонту автомобіля «Chevrolet Volt» державний номерний знак [NUMBER] на 39 501,00 грн. Позивачем надано розрахунок: 3% річних за період з 25.05.2021 - 25.08.2021 у розмірі 113,00 грн., пені у розмірі 580,01 грн., інфляційного збільшення у розмірі 44,98 грн. Відповідно до ст.979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Частиною 1 статті 6 ЗУ «Про страхування» визначено, що добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Відповідно до ст.16 ЗУ «Про страхування» визначено, що договір страхування - це письмова угода між страхувальником та страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування, на користь якої укладеного договір страхування (подати допомогу, виконати послуги тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. Пунктами 2, 3 частини 1 статті 988 ЦК України передбачено, що страховик зобов`язаний протягом двох робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного здійснення страхової виплати страхувальникові; у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. Страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Інші збитки вважаються застрахованими, якщо це встановлено договором. Страхова виплата за договором майнового страхування здійснюється страховиком у межах страхової суми, яка встановлюється у межах вартості майна на момент укладення договору. Відповідно до пункту 22.1 статті 22 Закону разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. За змістом статті 35.1 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, протягом 30 днів з дня подання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду подає страховику (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) заяву про страхове відшкодування. У цій заяві має міститися, у тому числі зміст майнової вимоги заявника щодо відшкодування заподіяної шкоди та відомості (за наявності), що її підтверджують. У відповідності до ст. 28 «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, - це шкода, пов`язана з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу. Відповідно до ст.29 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Згідно із абз. 2 ч.1 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною 1 статті 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 і ч. 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Виходячи з того, що вартість відновлювального ремонту зазначена у висновку експерта наданого позивачем дорівнює вартості здійсненого ремонту (реальні збитки) та з огляду на те, що відповідачем не надано звіту про оцінку вартості збитків на підставі якого ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» було визначено суму страхового відшкодування, вимога позивача про стягнення недоплаченої суми страхового відшкодування у розмірі 14 982,69 грн. підлягає задоволенню. Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що на адресу ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» було направлено розрахунок вартості відновлювального ремонту (рахунок №069) у квітні 2021 року, тобто до здійснення часткової виплати страхового відшкодування. До того ж суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до постанови ВС/КСЦ від 11.12.2019 прийнятій за результатами розгляду справи №185/12399/15-ц, з аналогічними обставинами, саме на відповідача покладено обов`язок спростування висновку експертного дослідження автотоварознавця про визначення вартості матеріального збитку наданого позивачем. Також, з ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» підлягають стягненню витрати позивача на проведення експертизи у розмірі 1 800,00 грн. Відповідно до ч.1 ст.509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно зі ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.3 ст.530 ЦК України визначено, що якщо кожна зі сторін у зобов`язанні має одночасно і права, і обов`язки, вона вважається боржником у тому, що вона зобов`язана вчинити на користь другої сторони, і одночасно кредитором у тому, що вона має право вимагати від неї. Отже, грошовим слід вважати зобов`язання, що складається, зокрема, з правовідношення, в якому праву кредитора вимагати від боржника виконання певних дій відповідає кореспондуючий обов`язок боржника сплатити кошти на користь кредитора. Саме до таких грошових зобов`язань належить укладений договір про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, оскільки він установлює ціну договору - страхову суму. З огляду на юридичну природу правовідносин сторін як грошових зобов`язань на них поширюється дія ч. 2 ст. 625 ЦК України як спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення виконання зобов`язання. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові ВП/ВС від 11.04.2018 прийнятій за результатами розгляду справи №758/1303/15-ц. У пункті 21 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ» від 01.03.2013 №4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» судам дано роз`яснення про те, що при безпідставній відмові у виплаті страхового відшкодування, крім наслідків, передбачених договором, страховик, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу страхувальника зобов`язаний сплатити йому суму страхової виплати з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття526, частина друга статті 625 ЦК України). Інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов`язання, вираженого в національній валюті, та трьох відсотків річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов`язання. Крім того, у п.36.5 ст.36 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» визначено, що за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня. Згідно з п.3 ч.1 ст.20 ЗУ «Про страхування» страховик зобов`язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк. Страховик несе майнову відповідальність за несвоєчасне здійснення страхової виплати (страхового відшкодування) шляхом сплати страхувальнику неустойки (штрафу, пені), розмір якої визначається умовами договору страхування або законом. З огляду на те, що ПрАТ «СК «ВАН КЛІК» повинно було здійснити виплату страхового відшкодування до 24.05.2021, на користь позивача за період з 25.05.2021 по 25.08.2021 підлягають стягненню: 580,01 грн. - пені, 113,00 грн. - три відсотки річних, 44,98 грн. - інфляційні витрати, що нараховані на суму недоплаченого страхового відшкодування у розмірі 14 982,69 грн. Згідно з п.12.1 ст.12 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», розмір франшизи при відшкодуванні шкоди, заподіяної майну потерпілих, встановлюється при укладанні договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності і не може перевищувати 2 відсотки від страхової суми, в межах якого відшкодовується збиток, заподіяний майну потерпілих. Страхове відшкодування завжди зменшується на суму франшизи, розрахованої за правилами цього підпункту. Відповідно до п.36.6 ст.36 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страхувальником або особою, відповідальною за завдані збитки, має бути компенсована сума франшизи, якщо вона була передбачена договором страхування. Виходячи з того, що [PERSON] визнано винним у вчиненні ДТП, яке мало місце 17.02.2021, з останнього підлягає стягненню розмір франшизи у сумі 2 500,00 грн. В силу вимог ст. 141 ЦПК України з ПрАТ «ВАН КЛІК» слід стягнути судовий збір у розмірі 900,00 грн., а з [PERSON] - 92,48 грн.

Outcome: approved