Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-19 00:00:00

У квітні 2021 року позивач [PERSON] звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до Міністерства економічного розвитку, торгівлі та сільського господарства України, Державного підприємства «Наш дім», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] , які діють у власних інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири. Вимоги позовної заяви мотивовано тим, що житлова квартира [ADDRESS] є неприватизованим, було отримано позивачем на підставі ордеру. Багатоквартирний будинок [ADDRESS] перебуває на балансі ДП «Наш Дім». У вказаному житловому приміщенні зареєстровано та проживає п`ять осіб. 31.10.2019 квартира [ADDRESS] була залита гарячою водою із системи центрального опалення (ЦО) внаслідок недбалого ставлення власника та балансоутримувача неприватизованої квартири [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] перебуває на балансі ДП «Наш Дім». Власником неприватизованої квартири [ADDRESS] є Міністерство економіки, торгівлі та сільського господарства України. Внаслідок залиття було пошкоджено гарячою водою стеля, стіни, підлога, санвузол (ванна кімната та вбиральня), кухня, належне мешканцям особисте майно. Згідно висновку від 22.12.2020 для проведення відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] необхідно витратити суму 39167,70 грн. Відповідачі в досудовому порядку відмовилися відшкодовувати позивачу заподіяну матеріальну шкоду. Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача матеріальну шкоду у розмірі 39167,70 грн., а також 3000,00 грн. понесених позивачем на оплату експертного дослідження, а всього стягнути 42167,70 грн.; стягнути з відповідачів судовий збір 908,00 грн. та понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 30000,00 грн. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.05.2021, відкрито провадження по даній справі та призначено в підготовче засідання. Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 28.09.2022 закрито підготовче засідання та призначено дану справу до судового розгляду по суті. В судове засідання з`явився позивач та його представник, які просили задовольнити позовну заяву у повному обсязі. В судове засідання представник відповідача-1 Міністерства економічного розвитку, торгівлі та сільського господарства України не з?явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку. Надали до суду заяву, в якій просили провести розгляд справи за відсутності їх представника. В судове засідання представник відповідача-2 Державного підприємства «Наш дім» не з?явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] , які діють у власних інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з?явилися, про час, дату та місце розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку. Надали до суду заяви, в яких просили провести розгляд справи за їх відсутності. Свідок [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що знайомий з [PERSON] , так як являється її сусідом. Пояснив, що був факт залиття квартири [PERSON] . При цьому, відшкодування шкоди внаслідок залиття не було. У залитті був винний сусід з третього поверху. В квартирі позивача було пошкоджено стелю, стіни і підлогу. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що в кінці 2019 року десь в жовтні, коли прибув додому, то побачив, що тече вода по стіні, була мокра підлога, затопило меблі. Залиття відбулось з вини сусіда з третього поверху. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що являється сусідкою позивача. Підтвердила факт залиття квартири позивача у 2019 році. Зазначила, що [PERSON] сама робила ремонт в квартирі після залиття. Залиття відбулось з вини сусіда з третього поверху. Підтвердила, що на фото наданих суду позивачем в якості доказів, дійсно зображена квартира позивача після залиття. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає необхідним позов задовольнити частково, виходячи з наступного. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Судом встановлено, що житлове приміщення - квартира [ADDRESS] на праві зайняття житлового приміщення у сімейному гуртожитку для тимчасового проживання надано [PERSON] на підставі ордеру № 448 від 16.11.1999. Вказана квартира складається з однієї кімнати, житловою площею 24,0 кв.м. Державне підприємство «Наш Дім» є балансоутримувачем житлового будинку по [ADDRESS] , яка передана Підприємству на підставі акту приймання-передачі житлових будинків та Наказу Міністерства промислової політики України від 28.12.1999 № 443, та відповідно до Статуту Підприємства все майно , в тому числі і вказаний будинок, закріплено за Підприємством на праві повного господарського відання. 31.10.2019 державним підприємством «Наш Дім» було отримано заяву [PERSON] про проведення обстеження квартири [ADDRESS] та складання акту про залиття зазначеної квартири. Згідно п. 2.3.5. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4. Відповідний акт складається комісією балансоутримувача багатоквартирного будинку, в якому знаходиться квартира. 11.11.2019 комісією було проведене обстеження квартири [ADDRESS] на предмет її залиття, що підтверджується Актом, затвердженим керуючим санацією ДП «Наш Дім» від 11.11.2019. У вказаному акті зазначено, що внаслідок залиття квартири [ADDRESS] виявлено підтікання навколо стояка ЦО: стеля 0,5 кв.м. (цементна стяжка, водоемульсійне пофарбування), стіна 0,4 кв.м. (цементна стяжка, водоемульсійне пофарбування, шпалера). Причиною залиття стала аварійна ситуація, щодо пориву труби системи центрального опалення в квартирі [ADDRESS] цього будинку, при запуску опалення. У письмовому відзиві відповідач-2 зазначив, що аналізуючи даний документ бачимо, що пошкодження зазначені не в квартирі позивача, а в квартирі [ADDRESS] (можливо описка). Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типовий зразок якого міститься у Правилах. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Позивач звернулась 01.04.2021 на електронну адресу ДП «Наш Дім» із пропозицією про добровільне, досудове відшкодування спричинених збитків внаслідок залиття квартири. Листом від 02.04.2021 вих. № 338 ДП «Наш Дім» надали [PERSON] відповідь, в якій зазначили, що твердження, зазначені в пропозиції про добровільне, досудове відшкодування спричинених збитків внаслідок залиття квартири, підприємство вважає хибними та неправдивими. Квартира [ADDRESS] знаходиться у власності держави. Балансоутримувачем вказаної квартири являється ДП «Наш Дім». Державне підприємство «Наш Дім» відповідно до Статуту, затвердженого наказом Міністерства економіки від 23.02.2021 № 372 «Про затвердження нової редакції Статуту Державного підприємства «Наш Дім», відповідно до п. 1.1. засноване на державній власності, належить до сфери управління Мінекономіки та є державним комерційним підприємством. Відповідно до п. 4.5. статуту підприємство діє на принципах повної господарської самостійності та самоокупності, самостійно планує свою діяльність, несе відповідальність за її наслідки та виконання зобов`язань перед бюджетами, державними цільовими фондами і контрагентами. Згідно положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За змістом ст.ст. 1173, 1174 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, а також незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. Повноваження Мінекономіки визначені Положенням про Міністерство економіки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 459, та Законом України «Про управління об`єктами державної власності». Згідно вказаних нормативно-правових актів до повноважень Мінекономіки не належить утримання житлових будинків. Таким чином Мінекономіки не несе відповідальність за оперативно-господарську діяльність та зобов`язання ДП «Наш Дім» з утримання будинку. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 2 своєї постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992р. №6, суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідок дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, для застосування такої міри відповідальності як відшкодування шкоди потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача шкоди та збитками, вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. За даними звіту про оцінку майна від 22.12.2020, проведення відновлювального ремонту частини квартири після її залиття, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , складеного ТОВ «Агентство експертної оцінки України» 21.12.2020, вартість матеріального збитку становить 39167,70 грн. В дослідницькій частині висновку експерт зазначає, що при візуальному огляді та вивченні наданих Замовником документів, зокрема Акту від 11.11.2019 про наслідки залиття житлового приміщення від 31.10.2019, виявлено, що причиною залиття стала аварійна ситуація, щодо пориву труди системи опалення квартири [ADDRESS] цього будинку, при запуску опалення. Разом з цим, позивачем надано роздруковані фото з мобільного пристрою із роздруківкою налаштування цих файлів, з яких вбачається, що знімки були зроблені саме 30.10.2019, що підтверджує спричинені збитки внаслідок залиття квартири [ADDRESS] . Крім того, вказані факти підтверджені показами свідків в судовому засіданні. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні знайшов підтвердження факт заподіяння позивачці матеріальної шкоди, у вигляді пошкодження належної їй на праві зайняття житлового приміщення у сімейному гуртожитку для тимчасового проживання квартири [ADDRESS] , внаслідок її залиття 31 жовтня 2019, а тому з метою захисту порушеного права позивачки, з урахуванням положень ст. 16 ЦК України, суд вважає вірним стягнути з відповідача-2 на користь позивача вартість відновлювального ремонту у розмірі 39167,70 грн. Щодо позовної вимоги про стягнення з відповідачів матеріальної шкоди у розмірі 3000,00 грн. понесених позивачем на оплату експертного дослідження, суд зазначає наступне. Частиною 1 ст. 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Як встановлено судом, [PERSON] було сплачено на рахунок ТОВ «Агентство Експертної Оцінки України», а саме попередню оплату за проведення експертної оцінки згідно рах. № 78 від 21.12.2020 Договору № 14 від 21.12.2020, що підтверджується дублікатом квитнації «ПриватБанк» № 0.0.1953140911.1 від 22.12.2020. Згідно із ст. 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», визначає, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. З матеріалів справи вбачається, що позивачем не надано жодного документа, який підтверджує понесені витрати на надання правничої допомоги, ані акту приймання-передачі, ані розрахунку витрат, ані квитанцію про сплату правничої допомоги. Таким чином, позовна вимога про стягнення правничої допомоги не підлягає задоволенню. Враховуючи викладене, позов [PERSON] до Міністерства економічного розвитку, торгівлі та сільського господарства України, Державного підприємства «Наш дім», треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору: [PERSON] , [PERSON] , які діють у власних інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, підлягає частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial