Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-05 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та відповідача. 30.12.2022 позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на їх користь 9212 гривень в рахунок відшкодування збитків внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, 283,33 гривень вартості профілактичного ремонту приладу обліку, а також 608,88 гривень вартості заміни приладу обліку, які під час судового розгляду було уточнено та зазначено про необхідність стягнення лише 9212 гривень. В обґрунтування своїх вимог зазначено, що згідно Договору про надання послуг з розподілу електричної енергії позивач, будучи оператором системи розподілу, надає відповідачу послуги з розподілу електричної енергії за об`єктом, розташованого за адресою [ADDRESS] , по особовому рахунку споживача № [NUMBER] . Так 10.11.2015 працівниками АТ «Прикарпаттяобленерго» у будинку [PERSON] було проведено технічну перевірку приладу обліку електричної енергії заводський номер 11121333. На день перевірки прилад обліку електричної енергії був опломбований пломбами держповірки, також працівниками позивача на клемній кришці лічильника встановлено пломбу ДЩ-5191, а на коробці КДЕ (контейнер), в якій знаходився лічильник встановлено пломбу ДЩ 5192. Вказаний прилад обліку електричної енергії з пломбами на ньому передано на збереження відповідачу, про що свідчить відповідний акт. 01.07.2022 представниками відповідача при проведенні перевірки у будинку [ADDRESS] у присутності [PERSON] було виявлено порушення «Правил роздрібного ринку електричної енергії», а саме: відсутність на контейнері дна електролічильника та клемній кришці лічильника пломб оператора системи ДЩ 5191, ДЩ 5192, та відсутність на засобі вимірювальної техніки (електролічильника), обидві пломби з відбитками тавр про повірку засобів вимірювальної технічки, про що було складено акт про порушення, який було скріплено підписами двох працівників позивача та відповідача, без зауважень. 19.07.2022 позивач у присутності [PERSON] було розглянуто вищезазначений акт про порушення і прийнято рішення, яке оформлено протоколом №38. Відповідач відмовилася від підписання протоколу, який з розрахунком та рахунком були направлені відповідачу поштою. Згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення [PERSON] було завдано збитків на суму 9212 гривень. На обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на Закон України «Про ринок електричної енергії», Закон України «Про електроенергетику», п. п. 1.1.1, 1.1.2, 1.2.1, 2.1.1, 2.1.5, 2.1.7, 5.1.1, 2.3.4, 8.2.4, 8.2.5, 8.2.6, 8.4.2, 8.4.4 Правила роздрібного ринку електричної енергії», «Правила роздрібного ринку електричної енергії», Кодекс систем розподілу, Кодекс комерційного обліку електричної енергії. Відповідач [PERSON] правом подання відзиву не скористалась. ІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області від 05.01.2023 відкрито провадження у справі за позовом АТ «Прикарпаттяобленерго» до [PERSON] про відшкодування шкоди в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. Представник позивача в підготовче судове засідання не з?явився, до початку розгляду справи по суті подав заяву, в якій просить зменшити суму позовних вимог до 7212 гривень у зв?язку з частковим погашенням завданих збитків відповідачем, крім того просить стягнути суму сплаченого судового збору. Відповідач [PERSON] подала суду заяву, в якій зазначила про повне визнання позивних вимог АТ «Прикарпаттяобленерго», не заперечувала проти їх задоволення, у свою чергу просила розстрочити виконання рішення суду на чотири місяці. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України \~та ч. 4 ст.\~206 ЦПК України\~визнання позову відповідачем у підготовчому судовому засіданні є підставою для ухвалення судового рішення у справі. Суд, розглянувши заяви сторін про розгляд справи у їх відсутність, постановив: розглядати справу у відсутність сторін з ухваленням судового рішення у підготовчому засіданні. За приписами ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Згідно п. 8.9. Типового договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка вивила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акту. Сторона, ка здійснила таке порушення, не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання відповідного акту. З акту №4540-22 встановлення/зміни/технічної перевірки/збереження пломб вузла обліку (засобу обліку), встановленого на об`єкті споживача від 30.05.2019 вбачається, що на об`єкті, розташованому за адресою [ADDRESS] виконані робо ти з технічної перевірки та технічної перевірки ВО електролічильника. Так на останньому на клемній кришці встановлена пломба 5191-ДЩ, на ХДЕ пломба 5192-ДЩ. Акт засвідчений як представником позивача, так і [PERSON] . Згідно акту про порушення №088158 від 01.07.2022, складеного уповноваженим представником АТ «Прикарпаттяобленерго», за участі доньки споживача [PERSON] (донька відповідача [PERSON] ), в житловому будинку за адресою [ADDRESS] виявлено порушення обліку електричної енергії, зокрема відсутність на контейнері дна електролічильника та клемній кришці лічильника пломб оператора системи ДЩ 5191, ДЩ 5192, ті відсутність на засобі вимірювальної технічки (електролічильника), обидві пломби з відбитками тавр про повірку засобів вимірювальної техніки. Зауважень до складеного акту не внесно, до акту порушення додається відеофіксація, акт повідомлення про направлення на експертизу. Комісія оператора розподілу з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 19.07.2022 о 14:00 годині, на засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа, у разі неявки на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача. Відповідно до протоколу №38 засідання комісії філії «Коломийська» АТ «Прикарпаттяобленерго» від 19.07.2022 по розгляду Акту про порушення №088158 від 01.07.2022 прийнято рішення щодо розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем п. п. 2.3.4, 5.5.5, 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії, виконати за період з дати контролю 19.05.2022 по 01.07.2022 дату виявлення порушення. Згідно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії обсяг розрахованої необлікованої електричної енергії становить 1875 кВт на суму 9212 гривень, який було направлено [PERSON] 20.07.2022, про що свідчить супровідний лист від 20.07.2022 №14973/38 з копією поштового відправлення, отримане [PERSON] 23.07.2022. 22.08.2022 на адресу [PERSON] направлялась претензія вих. №12391/228, в якій останній запропоновано сплатити збитки в розмірі 9212 гривень в десяти денний строк з моменту отримання даної претензії. ІV. Оцінка Суду. Відповідно до ч. 1 та пп. 2, 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 №2019-VIII учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж електроенергетичних підприємств та споживачів, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах. До укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо. У разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства. Договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умови надання рахунка постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. (п. п. 6, 7 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії»). Відповідно до п. 1.1.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312 (далі по тексту Правила) ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов?язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Об`єкт побутового споживача квартира, житловий будинок (частина будинку), приватне домогосподарство, садовий будинок та інші об`єкти житлової нерухомості, визначені у\~п. 14.1.129\~Податкового кодексу України, що належать індивідуальному побутовому споживачу на праві власності або користування та яким присвоєні окремі адреси, а також земельна ділянка, призначена для індивідуального житлового будівництва зазначених об?єктів житлової нерухомості; побутовий споживач індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність); споживач електричної енергії - фізична особа, у тому числі фізична особа підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання (п. 1.1.2 Правил). Договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням ст. ст. 633, 634, 641, 642 ЦК України на основі типового договору, що є\~додатком 3\~до цих Правил (п. 2.1.5 Правил). Згідно п. 2.1.7 Правил фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії. Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник (п. 2.3.4 Правил). Згідно підпункту 20 п. 5.5.5 Правил споживач електричної енергії зобов?язаний: не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії. У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного\~главою 8.4\~цього розділу (п. 8.2.4 Правил). У разі\~виявлення під\~час контрольного\~огляду або\~технічної перевірки\~уповноваженим представником\~оператора системи,\~від якого\~споживач одержує\~електричну енергію,\~порушень цих\~Правил,\~у тому\~числі фактів\~безоблікового споживання\~електричної енергії,\~на місці\~виявлення порушення\~у присутності\~споживача (представника\~споживача)\~або іншої\~особи,\~яка допустила\~представників оператора\~системи на\~об`єкт\~(територію)\~споживача для\~проведення перевірки,\~оформлюється акт\~про порушення\~згідно з\~формою,\~наведеною в\~додатку\~9\~до\~цих Правил. Акт\~про порушення\~складається представниками\~оператора системи,\~які мають\~таке право\~згідно з\~посадовою інструкцією,\~пройшли відповідне\~навчання та\~інструктаж,\~після пред`явлення\~ними службових\~посвідчень.\~Акт про\~порушення складається\~у двох\~примірниках,\~один з\~яких передається\~або надсилається\~споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об?єкт (територію) споживача для проведення перевірки (п. 8.2.5 Правил). Акт про порушення розглядається комісією з розгляду актів про порушення, що створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушень, зазначених у п. 8.4.2 глави 8.4 цього розділу, у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. У такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти\~глави 8.4\~цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків (п. 8.2.6 Правил). Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому\~Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах вимірювальної техніки (вузлах обліку) (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії), та/або пристроїв (шафи обліку, захисної панелі тощо), на яких встановлені такі пломби та які закривають доступ до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, встановленому\~Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб) (п. 8.4.2 Правил). У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у\~підпунктах 2\~-\~4 п. 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи (абз. 5 п. 8.4.4 Правил). За правилами п. 8.2.7 Правил кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. \~За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов?язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов?язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (ч. 1 ст. 714 ЦК України). Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Виходячи з положень ст. ст. 6, 626-631, 526 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами, відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Так судом під час судового розгляду встановлено, що [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою [ADDRESS] , про що серед іншого свідчить акт №4540-22, за яким відповідач посвідчила опломбування лічильника електричної енергії, а також та обставина, що відповідач зареєстрована та проживає за вищезазначеною адресою. Наведені обставини свідчать про фактичне укладення договору між сторонами, що судом розцінюється як приєднання до умов Типового договору. Таким чином встановлено, що між сторонами виникли договірні правовідносини. У свою чергу було виявлено порушення Правил у виді пошкодження пломб, що мало своїм наслідком обґрунтоване складання Акту про порушення з відповідним подальшим нарахуванням збитків в порядку та на умовах визначених діючими Правилами, які відповідач добровільно на вимогу позивача не сплатила, крім того на засідання комісії не з`явилась та жодних заперечень щодо виявлених порушень не вносила, як і не були останні зазначені під час складання акту за присутності уповноваженої особи. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в обсязі, заявленому представником позивача, з урахуванням заяви про зменшення останніх. Оцінюючи клопотання відповідача щодо розстрочки виконання рішення суду, суд враховує наступне. Згідно з ст. 129-1 Конституції України, суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов?язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Згідно з ч. 2 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Аналогічні положення закріплені в ст. 18 ЦПК України, відповідно до якої судові рішення, що набрали законної сили, обов?язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Відповідно до ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» у виняткових випадках за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, державний виконавець за власною ініціативою чи за заявою сторін, а також самі сторони мають право звернутися до суду, який видав виконавчий документ, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання, а також про встановлення або зміну способу і порядку виконання. Згідно ч. 1 ст. 267 ЦПК України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім?ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. ч. 3,4 ст. 435 ЦПК України). Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови (ч. 5 ст. 435 ЦПК України). Розстрочка спосіб виконання зобов?язання, при якому виконання проводиться не одночасно і в повному обсязі, а частинами і в строки, встановлені наперед. Закон пов`язує можливість відстрочки та розстрочки виконання рішення лише з об`єктивними, тобто такими, що не залежать від волі боржника, обставинами, які носять винятковий характер і утруднюють виконання рішення суду у строк чи у встановлений судом спосіб. Таким чином, розстрочка виконання рішення суду може бути надана у виняткових випадках, що обумовлюють об`єктивні ускладнення при виконанні судового рішення або наявність яких робить його виконання неможливим. У той же час, згідно з ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України в п. 10 постанови від 26.12.2003 №14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», задоволення заяви про розстрочку виконання рішення суду можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає, виходячи із особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення суду (хвороба боржника або членів його сім`ї, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо). Пунктом 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами процесуальних питань, пов`язаних із виконанням судових рішень у цивільних справах» від 25.09.2015 №8 встановлено, що судам при вирішенні питання про розстрочку виконання рішення суду слід враховувати те, що розстрочкою виконання рішення є встановлення періоду, протягом якого рішення суду виконається частинами з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частини мають визначатись судом. Це стосується виконанням рішення суду щодо предметів, які діляться (грошей, майна тощо). Суди, задовольняючи заяви про розстрочку та відстрочку виконання рішень, не враховують що матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для невиконання судових рішень, які набрали законної сили, та не є обставиною, що утруднює виконання рішень суду. Водночас відстрочення виконання судового рішення не є правоперетворюючим судовим рішенням. Саме розстрочення впливає лише на порядок примусового виконання рішення, а природа зобов`язань залишається незмінною. Натомість таке розстрочення або відстрочення унеможливлює примусове виконання судового рішення до спливу строків, визначених судом. Така правова позиція сформована Великою Палатою ВС у постанові від 04 06.2019 у справі №916/190/18. Враховуючи викладене, а також позицію представника позивача, який не заперечував проти задоволення клопотання відповідача щодо розстрочки виконання рішення та за умови наявності повноважень суду на вирішення питання порядку та умов виконання останнього, клопотання відповідача підлягає задоволенню. V. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позовної заяви судом не вживались, відповідні клопотання від учасників справи не поступали. VI. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно ч. 1\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частинами 1,\~2\~ст.\~141\~ЦПК України\~передбачено,\~що судовий\~збір покладається\~на\~сторони\~пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог.\~Інші\~судові\~витрати,\~пов?язані\~з\~розглядом справи,\~покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України). Оскільки відповідач до початку судового розгляду визнала заявлені позовні вимоги ПАТ «Прикарпаттяобленерго», з державного бюджету підлягає поверненню 50% судового збору, сплаченого при зверненні позивача до суду з позовною заявою. Решта суми підлягає стягненню на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved