Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-28 00:00:00

Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області, що знаходиться в м. Київ, вул.Тургенєвська, 82-а звернулося з позовом до [PERSON] , який проживає в [ADDRESS] , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача: Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області, що знаходиться в смт.Димер, вул. Соборна, 19 Вишгородського району Київської області, в якій просить стягнути з відповідача на користь Димерської селищної ради Вишгородського району Київської області майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 1020,00 грн., а також стягнути з відповідача на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м.Києві та Київській області витрати зі сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що протоколом про адміністративне правопорушення № 012132 від 03.11.2020 встановлено, що 03.11.2020 о 13 год. 00 хв. [PERSON] на р.Тетерів, район села Пилява Вишгородського району Київської області, порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме: проводив вилов риби спінінгом з блешнею з гумового човна, де заборонено будь-яке рибальство. При цьому виловив риби: судак - 2 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 1020,00 грн. Позивач вказує, що шкода, завдана внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована відповідній місцевій раді за місцем завдання шкоди (в даному випадку Димерській селищній раді Вишгородського району Київської області). Ухвалою судді Овруцького районного суду Житомирської області від 23.01.2023 відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін у судове засідання. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Відповідач відзив на позовну заяву у встановлений строк не надав. Ухвала про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, позовна заява з додатками направлялась йому 24.01.2023 за адресою, зазначеною у позовній заяві, також відповідач викликався до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України в порядку ч. 11 ст. 128 ЦПК України. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору надала до суду клопотання про розгляд справи без їх участі. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов таких висновків. Протоколом про адміністративне правопорушення № 012132 від 03.11.2020 встановлено, що 03.11.2020 о 13 год. 00 хв. [PERSON] на р.Тетерів, район села Пилява Вишгородського району Київської області, порушив правила любительського та спортивного рибальства, а саме: проводив вилов риби спінінгом з блешнею з гумового човна, де заборонено будь-яке рибальство. При цьому виловив риби: судак - 2 шт., чим завдав збитків рибному господарству України на суму 1020,00 грн.(а.с.5). Постановою у справі про адміністративне правопорушення № 012132 від 03.11.2020 [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170,00 грн.(а.с.7). Відповідно до частини шостої статті 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно з розрахунком матеріальної шкоди відповідачем нанесено збитки рибному господарству України на загальну суму 1020,00 грн. (а.с.6). 17.11.2021 Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області направило відповідачу вимогу № 1-6-17/4965-21 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 1020,00 грн., однак відповідачем вказана вимога була залишена без належного реагування (а.с.8). Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно з ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» визначено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природносоціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. В Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюються за рахунок Державного бюджету України, Бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Згідно зі ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства мають повноваження подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Згідно з п. 3.14 Правил любительського і спортивного рибальства, забороняється застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя лову та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства, перебувати на водоймі або поблизу неї з вибуховими та отруйними речовинами, а також зі знаряддями лову, застосування яких у даний час і в цьому місці заборонено, а також зберігати заборонені знаряддя лову на водоймах або поблизу них. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, [PERSON] нанесено збитків рибному господарству України на суму 1020,00грн. Розмір шкоди, заподіяної особами незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (п.6.2 Правил любительського і спортивного рибальства). Отже, враховуючи кількість виловленої риби відповідачем нанесено збитки рибному господарству України на загальну суму 1020,00 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, установлених ст. 82 ЦПК України. Належними доказами в розумінні ст. 77 ЦПК України є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Згідно з принципом диспозитивності, встановленим ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Так, у постанові від 10 січня 2019 року (справа № 541/307/17) Верховний Суд визнав обґрунтованими судові рішення судів попередніх інстанції щодо можливості стягнення спричиненої незаконним виловом риби шкоди на користь сільської ради за відповідним позовом Державної екологічної інспекції. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю за шкоду заподіяну порушенням законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 1020,00 грн. Понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору підлягають відшкодуванню позивачу за рахунок відповідача відповідно до правил ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved