Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-21 00:00:00

[PERSON] звернулася до Галицького районного суду Івано-Франківської області з вищевказаною позовною заявою. Обґрунтовуючи позовні вимоги посилається на те, що [INFO] помер її брат [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина. Інших спадкоємців, крім [PERSON] у померлого немає. Після смерті брата вона здійснила його поховання, доглядала та утримувала його домоволодіння, фактично до даного часу користувалась майном померлого. У жовтні 2022 року [PERSON] звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, де їй було відмовлено у зв`язку з порушення шестимісячного терміну для звернення та було запропоновано звернутись до суду з позовом про надання додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В установлений законом шестимісячний термін позивач не зверталася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини по причині перебування у важкому моральному стані після раптової смерті брата, також [PERSON] є людиною похилого віку, часто хворіє, має підвищений тиск та набряк ніг. Таким чином, дані обставині й призвели до пропуску строку, встановленого для прийняття спадщини. Просить суд визнати причину пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини поважною; встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном у чотири місяці. Ухвалою судді Галицького районного суду Івано-Франківської області від 03.11.2022 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження (а.с. 15). Ухвалою суду від 05.12.2022 витребувано докази у справі, а саме: копія спадкової справи після смерті [PERSON] (а.с. 24, 29-38). Ухвалою суду від 05.12.2022 року підготовче провадження закрито та справа призначена до розгляду по суті (а.с.24). В судове засідання сторони не з`явилися. Позивач [PERSON] через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с. 44). Представник відповідача Галицької міської ради, О.Гречух до суду не з`явилася, однак надала заяву про розгляд справи без її участі, щодо задоволення позовних вимог не заперечують (а. с. 42). У судовому засіданні встановлено, що згідно зі свідоцтва про смерть, Серія [NUMBER] , виданим виконавчим комітетом Залуквянської сільської ради, [INFO] помер [PERSON] (а.с.8). Відповідно до довідки виданої старостою Залуквянської сільської ради Р.Стефуньком [PERSON] , 1953 року народження разом із своїм сином [PERSON] після смерті [PERSON] здійснюють догляд за житловим будинком та господарськими будівлями за адресо: [ADDRESS] . [PERSON] за власні кошти здійснила похорон (а.с.9). Відповідно до довідки виданої старостою Залуквянської сільської ради Р.Стефуньком [PERSON] , [INFO] до дня смерті [INFO] був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] (а.с.10). Позивач звернулася до нотаріуса з приводу оформлення спадщини, спадкову справу заведено № 82/2022 від 27.10.2022 року, однак постановою приватного нотаріуса Засєдко Н.І. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого [PERSON] , оскільки нею пропущений строк для прийняття спадщини (а.с.12, 29-38). Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку про можливість задоволення позовної заяви у повному обсязі з наступних підстав. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до … остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.3ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Згідно до\~статті 1221 Цивільного кодексу України\~місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ч. 1, ч. 2\~ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ст. 1270ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272\~вказаного Кодексу\~за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1ст. 1270\~ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1272ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.76\~ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їх додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Оскільки позивач вчасно не звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] з поважних причин, їй слід визначити додатковий строк для подання ним заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Outcome: approved