Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-09 00:00:00

Комунальна організація виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона», звертаючись з позовом до суду, просило стягнути з [PERSON] на свою користь 322713,89 грн. матеріальної шкоди у зв`язку з порушенням посадових обов`язків та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 4843,00 грн. Обгрунтовуючи підстави звернення з цим позовом до суду позивач посилається на наступне, що перебуває у трудових відносинах з Комунальною організацією виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» з 21 жовтня 2021 року на посаді охоронника. 16 лютого 2022 року був переведений на посаду водія спецтранспорту реагування 2-го відділу оперативного реагування, а 01 серпня 2022 року переведений на посаду охоронника 2-го відділу оперативного реагування. 17 квітня 2022 року близько 07 год. 00 хв. в місті Києві по вул. Академіка Заболотного, 124/2 трапилася дорожньо - транспортна пригода за участю водія спецтранспорту КО «Муніципальна охорона» [PERSON] , який, перебуваючи за кермом службового автомобіля «Рено» д.н.з. [NUMBER] , бортовий номер [NUMBER] , грубо порушив ПДР України, а саме, виїхав на регульоване перехрестя на червоний сигнал світлофора, чим скоїв зіткнення з автомобілем «Хюндай», д.н.з. [NUMBER] , який рухався на зелений сигнал світлофора. При ДТП обидва автомобілі зазнали матеріальних збитків. Постановою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року [PERSON] визнано винним у вчиненні вищевказаної ДТП та накладено адміністративне стягнення в межах санкції ст. 124 КУпАП. 08 липня 2022 року комісія про проведенні внутрішньої перевірки щодо факту пошкодження транспортного засобу дійшла висновку, що порушення водієм спецтранспорту вимог посадових інструкцій, а саме ч. 3 п. 5 «Знати та неухильно дотримуватись ПДР України, техніки безпеки під час керування транспортним засобом, ч. 5 п. 6 «Забороняється порушувати ПДР України, призвело до пошкодження спеціалізованого автомобіля КО «Муніципальна охорона», а саме транспортного засобу «Рено» д.н.з. [NUMBER] . В діях [PERSON] , який на той момент перебував на посаді водія спецтранспорту вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, у зв`язку з чим за рішенням комісії він підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог посадової інструкції. Наказом від 15 липня 2022 року №8-д відповідачу оголошено догану, а 01 серпня 2022 року переведено на посаду охоронника 2-го відділу оперативного реагування департаменту фізичної та технічної об`єктів КО «Муніципальна охорона». Позивач вказує, що службовий автомобіль «Рено» д.н.з. [NUMBER] , бортовий номер [NUMBER] , відповідно до вимог чинного законодавства, на момент вчинення ДТП був застрахований. Страхова компанія ПАТ «Страхова компанія «Ultra Аlliance». 08 червня 2022 року за №01.06/000694/2 надійшов лист т.в.о. голови правління страхової компанії, зі змісту якого вбачається, що в рамках розгляду страхової справи №01.06/000694, відповідно до договору комплексного страхування наземного транспорту, цивільної відповідальності власників наземного транспортного засобу та від нещасного випадку на транспорті №01.06/01.12-000206/02 від 31 серпня 2021 року відповідно до п. 19.1.14 до страхових випадків не відноситься та виплата страхового відшкодування при настанні подій, що безпосередньо або побічно спричинені внаслідок грубих порушень ПДР України, а саме проїзд на заборонений сигнал світлофора або жест регулювальника, що забороняє рух. Позивач вказує. що відповідно до висновку експерта від 02 грудня 2022 року №450, вартість відновлювального ремонту автомобіля номерний знак [NUMBER] , складає 316713,65 грн., яку позивач просить стягнути з відповідача посилаючись на ст. 130, ч. 1 ст. 135, КЗпПУ, оскільки відповідач групо порушив посадову інструкцію та має нести повну матеріальну відповідальність за завдані збитки. 18 січня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрите провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження, та надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву у відповідності до ст.274 ЦПК України. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Ультра Альянс» (03066, м. Київ. вул. Журавлина, буд. 4, оф. 222). Ухвалою суду від 03 березня 2023 року, витребувати від Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» належним чином завірену копію Договору комплексного страхування наземного транспорту, цивільної відповідальності власників наземного транспорту та від нещасного випадку на транспорті №01.06/01.12-000206/02, укладеного 31 серпня 2021 року між Київською міською радою (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» та Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Ультра Альянс», згідно з яким застраховано транспортний засіб Renаuld Duster д.н.з. [NUMBER] . Як вбачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами повернулись на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», станом на 10.03.2023 року відповідач не скористався процесуальним правом подати відзив на позовну заяву. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. Дослідивши матеріли справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного висновку. За змістом частини першої статті 3 КЗпП України, трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулює законодавство про працю. Судом встановлено, що [PERSON] прийнято на посаду охоронника з 22.10.2021 року з годинною тарифною ставкою 51,54 грн. згідно штатного розпису, з випробувальним терміном один місяць, що підтверджується витягом з наказу №233-к від 21 жовтня 2021 року, виданого Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» (а. с. 8) Відповідно до ст. 135-1 КЗпПУ, письмовий договір про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівником, який досяг вісімнадцятирічного віку та: 1) займає посаду або виконує роботу, безпосередньо пов`язану із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або використанням у процесі виробництва переданих йому цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; 2) виконує роботу за трудовим договором про дистанційну роботу або про надомну роботу і користується обладнанням та засобами роботодавця, наданими йому для виконання роботи. 21 жовтня 2021 року з метою забезпечення неушкодженості та належного зберігання матеріальних цінностей, між позивачем та працівником підприємства [PERSON] , що займає посаду охоронник, укладено Договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, відповідно до умов якого працівник зобов`язується, зокрема, дбайливо відноситись до переданих йому для збереження, використання у роботі або для інших цілей матеріальних цінностей Підприємства, вживати заходів щодо запобігання збитку. У відповідності до п. 3 Договору, у випадку спричинення з вини працівника майнової шкоди Підприємству, шляхом пошкодження або втрати ввірених йому товарно - матеріальних цінностей відшкодування збитку проводиться відповідно до вимог чинного законодавства України, за цінами, що діють на момент такого відшкодування збитку Працівником. Наказом Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» №191-к від 15.02.2022 року [PERSON] переведено з 16.02.2022 року з посади охоронника на посаду водія спецтранспорту реагування з годинною тарифною ставкою 59,13 грн. згідно штатного розпису. (а. с. 9) Згідно з Розділу 6 «Відповідальність» посадової інструкції Водія спецтранспорту реагування відділу оперативного реагування Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона», водій спецтранспорту ВОпР несе відповідальність, зокрема, за: порушення Правил Дорожнього Руху України, внутрішнього трудового розпорядку, охорони праці, техніки безпеки, виробничої санітарії та протипожежної безпеки; за завдання матеріальної шкоди - в межах, визначених чинним кримінальним, цивільним законодавством та законодавством про працю України. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, транспортний засіб «Рено» д.н.з. [NUMBER] належить на праві власності КП «Муніципальна охорона». (а. с. 63) Як вбачається з матеріалів справи, 17 квітня 2022 року сталась ДТП за участю транспортного засобу «Рено» д.н.з. [NUMBER] та «Хюндай» д.н.з. [NUMBER] , постановою Голосіївського районного суду міста Києва від 24 травня 2022 року, [PERSON] визнано винним у скоєнні вищезазначеної ДТА та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850,00 грн. (а. с. 28-29) Як зазначено у мотивувальній частині постанови: « [PERSON] о 06 год. 35 хв. 17.04.2022 року, керуючи автомобілем «Renault», д.н.з. [NUMBER] , у м. Києві по вул. Заболотного, здійснив проїзд регульованого перехрестя на заборонений червоний сигнал світлофору, в результаті чого здійснив зіткнення з транспортним засобом «Hyundai», д.н.з. [NUMBER] , що призвело до механічних пошкоджень вищевказаних транспортних засобів. Вказаними діями [PERSON] порушив п. 8.7.3 «Е» ПДР України, тобто вчинив адміністративний проступок передбачений ст.124 КУпАП.» 08 липня 2022 року членами комісії КО «Муніципальна охорона» проведення внутрішню перевірку, якою встановлено порушення водієм спецтранспорту реагування 2-го відділу оперативного реагування [PERSON] вимог посадової інструкції, що призвело до пошкодження автомобіля КО «Муніципальна охорона» «Рено» д.н.з. [NUMBER] , за бортовим номером [NUMBER] ; у зв`язку з наявного в діях [PERSON] дисциплінарного проступку, його притягнуто до дисциплінарного проступку. (а. с. 13-15) На час вчинення ДТП, транспортний засіб «Renault», д.н.з. [NUMBER] був застрахований у ПрАТ «СК «Ультра Альянс» на підставі Договору комплексного страхування наземного транспорту, цивільної відповідальності власників наземного транспорту та від нещасного випадку на транспорті №01.06/01.12-000206/02/33 від 30.08.2021 року. 08.06.2022 року (вих №01.06/000694/2) ПрАТ «СК «Ультра Альянс» повідомило КП «Муніципальна охорона» про відсутність підстав для виплати страхового відшкодування, оскільки у відповідності до п. 19.1.14 Договору страхування, до страхових випадків не відноситься та виплата страхового відшкодування при настанні подій, що безпосередньо або побічно спричинені внаслідок грубих порушень ПДР України, а саме проїзд на заборонений сигнал світлофора або жест регулювальника, що забороняє рух. (а. с. 29) 22 листопада 2022 року між ФОП [PERSON] та КП «Муніципальна охорона» укладено Договір №78 про надання послуг з проведення автотоварознавчої експертизи, предметом якого є проведення експертизи з визначення завданого матеріального збитку автомобілю «Рено» д.н.з. [NUMBER] ., вартість проведення експертизи становить 6000,00 грн. (а. с. 37-41) Згідно висновку експерта №450 від 02 грудня 2022 року за результатами проведення автотоварознавчої експертизи, визначено, що матеріальний збиток транспортному засобу «Рено» д.н.з. [NUMBER] внаслідок вчинення ДТП що мала місце 17 квітня 2022 року становить 237692.54 грн., а розмір відновлювального ремонту становить 316713,89 грн. (а. с. 42-59) Відповідно до пункту 1 статті 134 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадку, коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей. Стаття 135-1 КЗпП України встановлює, що письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками, які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв`язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт затверджено постановою Державного комітету Ради Міністрів СРСР по праці і соціальних питаннях, Секретаріату Всесоюзної Центральної Ради Професійних Спілок від 28 грудня 1977 року № 447/24, вказаний Указ не застосовується на території України з 07 травня 2022 року у зв`язку з набранням сили Закону України «Про дерадянізацію законодавства України». Пленум Верховного Суду України в пункті 8 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» від 29 грудня 1992 року № 14 роз`яснив, що розглядаючи справи про матеріальну відповідальність на підставі письмового договору, укладеного працівником з підприємством, установою, організацією, про взяття на себе повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей (недостача, зіпсуття), переданих йому для зберігання або інших цілей (пункт 1 статті 134 КЗпП України), суд зобов`язаний перевірити, чи належить відповідач до категорії працівників, з якими згідно зі статтею 135-1 КЗпП України може бути укладено такий договір, та чи був він укладений. За відсутності цих умов на працівника за заподіяну ним шкоду може бути покладено лише обмежену матеріальну відповідальність, якщо згідно з чинним законодавством працівник з інших підстав не несе матеріальної відповідальності у повному розмірі шкоди. Відповідно до положень статті 133 КЗпП України у відповідності з законодавством обмежену матеріальну відповідальність несуть працівники - за зіпсуття або знищення через недбалість матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), в тому числі при їх виготовленні, - у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. В такому ж розмірі працівники несуть матеріальну відповідальність за зіпсуття або знищення через недбалість інструментів, вимірювальних приладів, спеціального одягу та інших предметів, виданих підприємством, установою, організацією працівникові в користування. На підставі вищевикладеного слід дійти висновку, що відповідач повинен нести матеріальну шкоду у зв`язку з грубим порушенням посадової інструкції, що призвело до пошкодження транспортного засобу «Рено» д.н.з. [NUMBER] , внаслідок вчинення ДТП, яка мала місце 17.04.2022 року з вини [PERSON] .. Оскільки на час вчинення ДТП на території України діяв Перелік посад і робіт затвердженого постановою Державного комітету Ради Міністрів СРСР по праці і соціальних питаннях, Секретаріату Всесоюзної Центральної Ради Професійних Спілок від 28 грудня 1977 року № 447/24, в даній справі слід встановити чи посаду відповідача внесено до даного переліку. Суд звертає увагу на те, що посада, яку обіймав відповідач - водій, не відноситься до категорії працівників, з якими згідно зі статтею 135-1 КЗпП України може бути укладено договір про повну матеріальну відповідальність. Докази того, що відповідач несе повну матеріальну відповідальність за збереження автомобіля «Рено» д.н.з. [NUMBER] , в матеріалах справи не містяться, договір від 21.10.2021 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність не породжує правових наслідків, оскільки його укладено між позивачем на відповідачем, який перебував на посаді охоронника, крім того, посада водія не входить до переліку посад, з якими можна укладати такий договір. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1,2 ст.1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів тому, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди і ін.) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Проте, відповідно до статті 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. Наведена правова норма характеризує юридичний склад, тобто перелічує юридичні факти, сукупність яких дає власникові право притягнути працівника до матеріальної відповідальності. Таких юридичних фактів чотири: порушення працівником трудових обов`язків, наявність прямої дійсної шкоди, причинний зв`язок між порушенням і шкодою та вина працівника. Відсутність хоча б одного з цих фактів виключає можливість притягнення працівника до матеріальної відповідальності. Відповідно до статті 135-1 КЗпП України письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв`язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Крім того, за змістом статті 138 КЗпП України для покладення на працівника матеріальної відповідальності за шкоду власник або уповноважений ним орган повинен довести наявність умов, передбачених статтею 130 цього Кодексу. Обов`язковою умовою повної матеріальної відповідальності працівника, крім укладення з ним відповідного письмового договору, є факт передання йому для зберігання майна або інших цінностей, цілість яких він не забезпечив. Суд звертає увагу на те, що посада, яку обіймав відповідач - водій, не відноситься до категорії працівників, з якими згідно зі статтею 135-1 КЗпП України може бути укладено договір про повну матеріальну відповідальність. Згідно ст. 132 КЗпП України, за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов`язків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку Враховуючи той факт, що посада водія не відноситься до категорії працівників, з якими згідно зі статтею 135-1 КЗпП України може бути укладено договір про повну матеріальну відповідальність, свою вину у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди відповідач визнав, - суд приходить до висновку про накладення на відповідача обмеженої матеріальної відповідальності у розмірі його середньомісячного доходу. Разом з тим, звертаючись з даним позовом до суду стороною позивача не додано до матеріалів справи документів, які підтверджували середньомісячну заробітну плату відповідача, а відтак, середньомісячний заробіток відповідача має бути здійснений у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100. Відповідно до абз. 3, 4 п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100, якщо в розрахунковому періоді у працівника не було заробітної плати, розрахунки проводяться з установлених йому в трудовому договорі тарифної ставки, посадового (місячного) окладу. Якщо розрахунок середньої заробітної плати обчислюється виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, то її нарахування здійснюється шляхом множення посадового окладу чи мінімальної заробітної плати на кількість місяців розрахункового періоду. Згідно п. 5 Постанови, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної заробітної плати. Відповідно до п. 8 Постанови, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства. Наказом Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» №191-к від 15.02.2022 року про переведення, [PERSON] переведено з 16.02.2022 року з посади охоронника на посаду водія спецтранспорту реагування з годинною тарифною ставкою 59,13 грн.. Дорожньо - транспортна пригода за участю відповідача сталась 17 квітня 2022 року, отже розрахунок середньомісячної заробітної плати має бути проведено за останні два місяці, що передували події з урахуванням тарифної ставки, встановленої договором, виходячи з норми тривалості робочого тижня працівників, який не може перевищувати 40 годин на тиждень. За загальним правилом, для працівників установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями. При п`ятиденному робочому тижні тривалість щоденної роботи (зміни) визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку або графіками змінності, які затверджує роботодавець за погодженням з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) підприємства, установи, організації з додержанням установленої тривалості робочого тижня (статті 50 і 51). Виходячи з норми встановленого робочого тижня, середньоденна норма тривалості робочого дня становить 8 годин, таким чином, середньоденна заробітна плата відповідача становить 473,04 грн., оскільки, у лютому 2022 року було встановлено 20 робочих днів, а в березні 2022 року 22 дня, середньомісячна заробітна плата відповідача за лютий 2022 рік, згідно тарифної ставки становить 9460,80 грн., а за березень 2020 рік - 10406,88 грн., а всього за два місяці 19867,68 грн.. Таким чином, середньомісячна заробітна плата відповідача становить 9933,84 грн., що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача за порушення посадових обов`язків, що призвело до завдання матеріальних збитків підприємству. Відповідно до ст. 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позов Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» до [PERSON] , третя особа: Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Ультра Альянс» про відшкодування матеріальної шкоди організації завданої працівником під час виконання своїх трудових обов`язків, підлягає частковому задоволенню, ухвалюючи рішення, суд присуджує стягнути з [PERSON] на користь Комунального організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» матеріальної шкоди організації завданої працівником під час виконання своїх трудових обов`язків у розмірі середньомісячної заробітної плати [PERSON] у розмірі 9933,84 грн., в іншій частині позовні вимоги є необґрунтованими та такими що не підлягають до задоволення.. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд присуджує стягнути з [PERSON] на користь Комунальної організації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Муніципальна охорона» судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 149,09 грн., пропорційно задоволеним позовним вимогам. Враховуючи наведене та

Outcome: partial