Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-05 00:00:00

Представник позивачки [PERSON] - адвокат Мороз Л.С. звернулась в Острозький районний суд Рівненської області з позовом до Острозької міської ради Рівненської області про поділ будинковолодіння, в якому просить поділити між [PERSON] та Острозькою міською радою Рівненської області будинковолодіння, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , виділивши позивачці окремий об`єкт нерухомості - житлове приміщення загальною площею 71,4 кв.м. з надвірними будівлями. В обґрунтування позову вказує, що [PERSON] є власником 1/2 частини вищевказаного будинку та власник іншої частини такого житлового будинку не відомий, водночас така частина будинковолодіння обліковується за [PERSON] , який помер [INFO] . Позивачка має намір поділити вищевказане будинковолодіння, проте не може цього зробити, оскільки відсутній інший співвласник будинку, що й спонукало звернутися до суду з вищевказаним позовом. Ухвалою суду від 18.10.2022р. відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, відповідачу встановлено строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження для подачі відзиву на позовну заяву. Окрім того, задоволено клопотання представника позивачки та витребувано у приватного нотаріуса відомості про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , а також відомості про видачу свідоцтв про право на спадщину після смерті останнього, зокрема, на 1/2 частину вищевказаного будинку. Ухвалою суду від 10.11.2022 р., за результатами відомостей, отриманих від нотаріуса, витребувано копію спадкової справи №37/202, заведену після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою суду від 25.11.2022 року задоволено клопотання представника позивачки - адвоката Мороз Л.С. та залучено до участі у справі в якості співвідповідачки - [PERSON] , яка є донькою [PERSON] та спадкоємцем останнього. Ухвалою суду від 23.02.2023 р. задоволено спільне клопотання представника позивачки і представника Острозької міської ради та залишено без розгляду заяву про затвердження мирової угоди від 31.10.2022р., укладеної між позивачкою [PERSON] та відповідачем Острозькою міською радою. Позивачка та її представник в судовому засідання позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві, надали пояснення аналогічні обставинам, викладеним у позові. Представник відповідача - Острозької міської ради в судовому засіданні не заперечував проти позову. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про місце, день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи до суду від неї не надходило, правом подати відзив на позовну заяву з викладом своїх заперечень проти позову не скористалася. Суд, розглянувши справу у відповідності до ст.ст.274-279 ЦПК України за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, заслухавши позивачку та її представника, вивчивши матеріали справи та дослідивши витребувані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. З досліджених в судовому засіданні письмових доказів судом встановлено наступні обставини. Позивачці [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 1/2 частка житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 07.04.2008 року, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 16.05.2008 року та Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 21.09.2022 року. З доводів позивачки та матеріалів справи судом встановлено, що вищевказана 1/2 частина житлового будинку розташована на належній позивачці земельній ділянці кадастровий номер 5624286703:03:002:0023, площею 0,25 га, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯК №47437 від 01.12.2010 року. Позивачка [PERSON] зареєстрована у належній їй частині житлового будинку, що підтверджується відміткою у паспорті про зареєстроване місце її проживання. З довідки старости сіл Плоске, Завидів від 08.09.2022 року вбачається, що інша частина будинковолодіння за адресою [ADDRESS] обліковується за [PERSON] , який помер [INFO] . З дослідженої судом спадкової справи №73/2021, заведеної після смерті [PERSON] , встановлено, що він помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 27.12.2010 р., та після смерті останнього спадкоємцем за заповітом та за законом є його донька [PERSON] . В матеріалах спадкової справи міститься виписка з погосподарської книги с.Завидів від 16.06.2021 року згідно якої за [PERSON] рахується інший житловий будинок за адресою : [ADDRESS] . Згідно матеріалів вищевказаної спадкової справи [PERSON] на момент смерті проживав та був зареєстрований у житловому будинку за адресою : [ADDRESS] . Разом з тим з матеріалів спадкової справи судом встановлено, що свідоцтво про право на спадщину на 1/2 частину житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою : [ADDRESS] нотаріусом не видавалось та за видачею такого свідоцтва спадкоємець [PERSON] до нотаріуса не зверталась. Згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок за адресою [ADDRESS] , виготовлений станом на 11.03.2008 р., та згідно технічного паспорта на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою [ADDRESS] , виготовленого станом на 14.09.2022 р., вищевказаний житловий будинок складається з двох окремих частин (квартир) з двома окремими входами, та до складу однієї частини, яка перебуває у володінні та користуванні позивачки [PERSON] входить : коридор 1-1 площею 2,9 м.кв., коридор 1-2 площею 6,4 м.кв., коридор 1-3 площею 11,1 м.кв., житлова 1-4 площею 13,8 м.кв., житлова 1-5 площею 14,7 м.кв., житлова 1-6 площею 13,6 м.кв., кухня 1-7 площею 8,9 м.кв., та до другої частини будинку входить : 2-1 коридор площею 6,4 м.кв., 2-2 кухня площею 15,4 м.кв., житлова 2-3 площею 16,4 м.кв., житлова 2-4 площею 19,9 м.кв. Відповідно до висновку щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна від 14.09.2022 року, складеного інженером КП «Рівненське обласне бюро технічної інвентаризації», зазначено, що за результатами обстеження та технічними показниками 1/2 частка житлового будинку, розташована на земельній ділянці з кадастровим номером 5624286703:03:002:0023 за адресою : [ADDRESS] , яка перебуває у користуванні [PERSON] , має відокремлені інженерні мережі, окремий вхід, а тому є технічна можливість виділу в окремий самостійний об`єкт нерухомого майна наступним чином : коридор 1-1 (тамбур) площею 2,9 м.кв., коридор 1-2 площею 6,4 м.кв., передпокій 1-3 площею 11,1 м.кв., житлова 1-4 площею 13,8 м.кв., житлова 1-5 площею 14,7 м.кв., житлова 1-6 площею 13,6 м.кв., кухня 1-7 площею 8,9 м.кв., загальною площею 71, 4 м.кв., житловою площею 42,1 м.кв., Б-погріб, В-сарай, Г-вбиральня, К-колодязь, N1 - огорожа. Відповідачі Острозька міська рада та [PERSON] не навели суду свої доводи та будь-які заперечення на спростування обставин, викладених у позовній заяві та обставин, встановлених судом щодо можливості поділу вищевказаного будинковолодіння з припиненням права спільної часткової власності щодо нього. Поняття спільної часткової власності визначено у ч.2 ст.356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Згідно з ч.3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно з частинами першою, другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (ч.2 ст.183 цього кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Відповідно до ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття «поділ» та «виділ» не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна. Тобто поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 19.05.2021 року у справі №501/2148/17 та від 28.07.2021 року у справі №310/7011/17. Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені у постановах Верховного Суду. З огляду на встановлені судом обставини справи, беручи до уваги існування права володіння, користування та розпорядження щодо спірного житлового будинку в рівних частинах двом різним особам, а відтак виділ частки в такому майні лише для позивачки, як про це зазначено у висновку щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна, є неможливим, та на переконання суду можливий поділ такого майна в натурі між сторонами, вимогу про що заявлено позивачкою, та в у разі поділу житлового будинку право спільної часткової власності на нього підлягає припиненню. Враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку про наявність фактичних та правових підстав для задоволення позову. На підставі викладеного та

Outcome: approved