Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-06 00:00:00

[PERSON] звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Дергачівської міської громади Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. В обґрунтування позову позивачка [PERSON] зазначила, що її матері [PERSON] , на праві приватної власності, згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 09.06.2021 року, належить 27/50 частини житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] . Мати [PERSON] , померла [INFO] , згідно свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 06.12.2021 року Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №1638. Відповідно заповіту від 28.07.2021 року [PERSON] все своє майно, де б таке не було та з чого не складалось і, взагалі, все те, що буде їй належати та на що вона за законом буде мати право заповіла доньці [PERSON] [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , що підтверджується її свідоцтвом про народження. Після смерті матері спадщину прийняла донька [PERSON] , з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталась, однак проживала разом зі спадкоємицею, вела спільне господарство, поховала матір, інших спадкоємців немає, і на спадкове майно більше ніхто не претендує. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, в поданій до суду заяві позов підтримала повністю, просила позов задовольнити. Розгляд справи просила проводити без фіксації технічними засобами у її відсутність, що суд вважає за можливе. Представник відповідача Дергачівська міська громада Харківського району Харківської області в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечував. На підставі статей 211, 223 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності учасників справи та здійснити судовий розгляд справи на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами. Вивчивши матеріали справи суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] , на праві приватної власності, згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 09.06.2021 року, належить 27/50 частини житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] . [PERSON] , померла [INFO] , згідно свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] , виданого 06.12.2021 року Дергачівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), актовий запис №1638. Відповідно заповіту від 28.07.2021 року [PERSON] все своє майно, де б таке не було та з чого не складалось і, взагалі, все те, що буде їй належати та на що вона за законом буде мати право заповіла доньці [PERSON] . [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , що підтверджується її свідоцтвом про народження. Після смерті матері спадщину прийняла донька [PERSON] , з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталась, однак проживала разом зі спадкоємицею, вела спільне господарство, поховала матір, інших спадкоємців немає, і на спадкове майно більше ніхто не претендує. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Таким чином, аналізуючи вищевказане, беручи до уваги надані суду докази, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. На підставіст. ст. 392, 1216, 1218, 1262, 1268 ЦК України,

Outcome: approved