Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-19 00:00:00

Позивач Відкрите акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» в особі Дніпропетровської обласної дирекції, звернувся до суду із позовом до [PERSON] , [PERSON] про звернення стягнення на майно. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що Відкрите акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] 04 серпня 2008 року уклали кредитний договір №014/3134/82/800057. Відповідно до умов договору відповідач отримала кредит у розмірі 10200,00 доларів США зі строком повернення до 03.08.2018 року зі сплатою відсотків у розмірі 14,35 % річних, та зобов`язалась здійснювати повернення кредиту щомісячними платежами відповідно до графіку. В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором позивач (іпотекодержатель), [PERSON] (іпотекодержатель 1), [PERSON] (іпотекодержатель 2) 04 серпня 2008 року уклали іпотечний договір №014/3134/82/800057/1. Згідно до п.1.1. договору іпотеки предметом іпотеки є нерухоме майно, а саме: 2-х кімнатна квартира, загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Свої зобов`язання за кредитним договором позивач виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит в розмірі 10\~200,00 доларів США. В порушення умов кредитного договору відповідач свої зобов`язання виконав частково. Станом на 02 жовтня 2009 року заборгованість відповідача становила 14\~543,83 доларів США, що складається з: основного боргу 10\~163,44 доларів США; відсотків 1\~278,50 доларів США; пені 3\~101,89 доларів США. Тому позивач просить суд звернути стягнення на нерухоме майно (предмет іпотеки) за іпотечним договором №014/3134/82/800057/1 від 04.08.2008 року, а саме: квартиру [ADDRESS] , яка належить [PERSON] , [PERSON] на праві власності, що підтверджується Свідоцтвом про право власності від 26.12.1997, видане відділом обліку та розподілу житлової площі міськвиконкому м.Дніпродзержинська та зареєстроване за №21568 кн.129. Право власності зареєстроване в Дніпродзержинському бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі 129, номер запису 21568, реєстраційний номер 5814828, та за рахунок коштів отриманих від реалізації майна погасити заборгованість за кредитним договором №014/3134/82/800057 від 04.08.2008 року перед Акціонерним товариством «Райффайзен Банк» в сумі 116481 (сто шістнадцять тисяч чотириста вісімдесят одна) грн. 53 коп.. Стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати. 01.11.2010 року заочним рішенням Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області винесено рішення, яким позовні вимоги задоволені. 19.11.2020 року ухвалою суду скасовано заочне рішення Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01.11.2010 року та справу призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження. 02.12.2021 року ухвалою суду закрито підготовче засідання по справі та призначено справу до розгляду по суті. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить суд розглядати справу за відсутністю представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, посилаючись на обставини зазначені у позовній заяві та письмових поясненнях на відзив. Відповідач [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явились, причини неявки до суду не повідомили. Представник відповідача надав суду відзив, в якому зазначає, що [PERSON] не є солідарним боржником по справі, так як кредитний договір №014/3134/82/800057 від 04 серпня 2008 року не підписувала. Підпис, який стоїть на цьому договорі їй не належить. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій зазначила, що просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки сума за даним договором виплачена, та не заперечувала проти винесенні рішення по справі за її відсутністю. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали цивільної справи, дослідивши надані суду докази, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню. 04.08.2008р. між Відкритим акціонерним товариством «Райффайзен Банк Аваль», правонаступником якого є Акціонерне товариство «Райффайзен Банк», та відповідачкою [PERSON] укладено кредитний договір № 014/3134/82/800057, Відповідно до умов договору відповідач отримала кредит у розмірі 10200,00 доларів США зі строком повернення до 03.08.2018 року зі сплатою відсотків у розмірі 14,35 % річних, та зобов`язалась здійснювати повернення кредиту щомісячними платежами відповідно до графіку. В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором позивач (іпотекодержатель), [PERSON] (іпотекодержатель 1), [PERSON] (іпотекодержатель 2) 04 серпня 2008 року уклали іпотечний договір №014/3134/82/800057/1. Згідно до п.1.1. договору іпотеки предметом іпотеки є нерухоме майно, а саме: 2-х кімнатна квартира, загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про шлюб, видане Дніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дніпродзержинського міського управління юстиції у Дніпропетровській області від 26.12.2015 року, [PERSON] після державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про шлюб, видане Чернігівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області від 23.12.2016 року, [PERSON] після державної реєстрації шлюбу змінила прізвище на [PERSON] . В матеріалах справи міститься свідоцтво про право власності на житло від 26.12.1997 року, видане відділом обліку та розподілу житлової площі міськвиконкому м.Дніпродзержинська та зареєстроване за №21568 кн.129. Відповідно до даного свідоцтва, кв. [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] . Право власності зареєстроване в Дніпродзержинському бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі 129, номер запису 21568, реєстраційний номер 5814828. Даний факт також підтверджується витягом №19607288 з реєстру прав власності на нерухоме майно від 21.07.2008 року. В матеріалах справи міститься розпорядження бухгалтеру Баглійського відділення ДОД «Райффайзен Банк Аваль» від 04.08.2008 року про видачу готівкових коштів фізичній особі [PERSON] у сумі 10\~000,00 доларів США, згідно кредитного договору №014/3134/82/800057 від 04.08.2008 року. Також, в матеріалах справи міститься заява на видачу готівки №OGHE58081 від 04.08.2008 року, підписана [PERSON] , відповідно до якого вона отримала 10\~000,00 доларів США. Згідно меморіального ордеру №bn від 04.08.2008 року [PERSON] отримала 10\~200,00 доларів США. Свої зобов`язання за кредитним договором позивач виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредит в розмірі 10\~200,00 доларів США. В порушення умов кредитного договору відповідач свої зобов`язання виконав частково. Відповідно до розрахунку заборгованості станом на 02 жовтня 2009 року заборгованість відповідача становила 14\~543,83 доларів США, що складається з: основного боргу 10\~163,44 доларів США; відсотків 1\~278,50 доларів США; пені 3\~101,89 доларів США. Позивачем на адресу відповідачів була відправлена вимога про дострокове виконання грошових зобов`язань за кредитним договором №014/3134/82/800057 від 04 серпня 2008 року. Відповідно до копії даних вимог, вбачається, що вимоги отримані відповідачами особисто 11.09.09 року, про що свідчить їх підпис. Вищевказані обставини також підтверджуються протоколами зустрічі від 11 вересня 2009 року, надані позивачем, в яких також містяться підписи відповідачів. Також в матеріалах даної справи міститься заочне рішення по справі №208/6550/18 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Райффайзен Банк Аваль» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №014/3134/82/800057 від 04.08.2008 року, відповідно до якого позовні вимоги задоволені повністю. Дане рішення набрало законної сили 22.04.2019 року. Відповідно до приписів\~ст. 205 ЦК України\~правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до ст.1 Закону України «Про іпотеку»\~іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (неподільним об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами такого боржника у порядку, встановленому цим Законом. Згідно з частиною першою статті 7 Закону України «Про іпотеку»\~за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов`язанням у повному обсязі або в частині, встановленій іпотечним договором, що визначена на час виконання цієї вимоги, включаючи сплату процентів, неустойки, основної суми боргу та будь-якого збільшення цієї суми, яке було прямо передбачене умовами договору, що обумовлює основне зобов`язання. У статті 33 Закону України «Про іпотеку» передбачені підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки. Згідно з частиною 1 статті 33 Закону України «Про іпотеку»\~передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених\~статтею 12 цього Закону. Отже, законодавством передбачено право іпотекодержателя задовольнити забезпечені іпотекою вимоги за рахунок предмета іпотеки у випадку невиконання або неналежного виконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання. Відповідна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 вересня 2022 року по справі № 754/16764/17. На підставі\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч. 1 ст. 530\~ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч.1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч.1 ст. 627 ЦК України відповідно до\~статті 6\~цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції (оферти) однієї сторони укласти договір і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Згідно ст.\~1046\~ЦК України,\~за договором\~позики одна\~сторона (позикодавець)\~передає у\~власність другій\~стороні (позичальникові)\~грошові кошти\~або інші\~речі,\~визначені родовими\~ознаками,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути позикодавцеві\~таку ж\~суму грошових\~коштів (суму\~позики)\~або таку\~ж кількість\~речей того\~ж роду\~та такої\~ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно із\~ст.\~610\~ЦК України,\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання. Відповідно до\~ст.\~625\~ЦК України,\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Щодо твердження відповідача [PERSON] про те, що вона не підписувала кредитний договір №014/3134/82/800057 від 04 серпня 2008 року, суд зазначає наступне. Відповідно до статей\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Статтею 89 ЦПК України\~передбачено,\~що суд\~оцінюєдокази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс. Відповідач [PERSON] факт підписання кредитного договору не заперечувала. Отже,\~суд не\~приймає до\~уваги твердження\~відповідача [PERSON] \~про те,\~що вона\~не підписувала\~кредитний договір\~№014/3134/82/800057\~від 04\~серпня 2008\~року,\~оскільки даний\~факт відповідачем\~не обґрунтований\~жодними належними,\~допустимими та\~достовірними доказами. У зв`язку із наявною заборгованістю за кредитним договором № 014/3134/82/800057 від 04.08.2008 року позивач просить суд звернути стягнення на предмет іпотеки: 2-х кімнатну квартиру, загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 26,7 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS] , та за рахунок коштів отриманих від реалізації майна погасити заборгованість за кредитним договором №014/3134/82/800057 від 04.08.2008 року перед Акціонерним товариством «Райффайзен Банк» в сумі 116481,53 грн.. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» в особі Дніпропетровської обласної дирекції до [PERSON] , [PERSON] про звернення стягнення на майно, підлягають задоволенню. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішенням спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони гуртуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTNERS v. UKRAINE, № 4909/04, № 4909/04 §58 , ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року). На підставі ст.141 ЦПК України, у зв`язку з задоволенням позову, суд вважає, що з відповідачів [PERSON] ,\~ [PERSON] на користь Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» в особі Дніпропетровської обласної дирекції підлягає стягненню судовий збір у розмірі 582,41 грн. з кожного. На підставі ст.ст.205, 207, 526, 530, 610, 625-627, 629, 638, 1046, 1049 ЦК України,

Outcome: approved