Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-05 00:00:00

У листопаді 2022 року позивач Київський міський центр зайнятості звернувся до Деснянського районного суду м. Києва із позовом до [PERSON] про стягнення коштів в сумі 4106,13 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідач, перебуваючи на обліку як безробітний, вчасно не повідомив Деснянську районну філію Київського міського центру зайнятості про укладення цивільно-правового договору з ТОВ « АСИСТЕНТ ГРУП» 01.07.2021, а відтак не належав до числа безробітних осіб та не мав підстав на отримання допомоги по безробіттю у сумі 4106,13 грн. Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням (викликом) сторін. Учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень чинного ЦПК України. Відповідач у справі належним чином повідомлявся судом про розгляд справи шляхом направлення поштової кореспонденції суду рекомендованим листом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання, однак поштове відправлення повернулось на адресу суду з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання». Клопотань до суду про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надходило. Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, в даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б). Згідно з вимогами ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Положеннями ст. 174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Оскільки відповідач у встановлений судом строк не надав до суду відзив на позовну заяву, а тому суд на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке. 12.04.2021 [PERSON] звернувся до Деснянської районної філії Київського міського центру зайнятості із заявою про надання (поновлення) статусу безробітного. Наказом від 12.04.2021 № НТ210412 [PERSON] надано статус безробітного. Наказом від 12.04.2021 № НТ210412 [PERSON] призначено допомогу по безробіттю з 12.04.2021. При здійснені обміну даними про особу з Пенсійним фондом України були виявлені порушення умов перебування відповідача на обліку як безробітного, оскільки відповідач перебував у цивільно-правових відносинах характеру з ТОВ «АСИСТЕНТ ГРУП». Відповідно до наказу від 05.08.2021 № НТ210805 відповідачу припинено виплату допомоги по безробіттю з 30.07.2021 та реєстрацію безробітного з 04.08.2021. 19.01.2022 Київським міським центром зайнятості складено Акт розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплат матеріального забезпечення за № 117, згідно з висновками якого [PERSON] надавав послуги ТОВ «АСИСТЕНТ ГРУП» згідно з цивільно-правовим договором. Дія договору з 01.07.2021 по 31.07.2021. За надані послуги [PERSON] в липні 2021 року нарахована винагорода. Деснянською районною філією Київського міського центру зайнятості 26.01.2022 видано наказ № НТ220126, відповідно до якого прийнято рішення щодо повернення [PERSON] нарахованого та виплаченого матеріального забезпечення. Згідно з довідкою-розрахунком від 25.01.2022 № 28 розмір нарахованого та виплаченого матеріального забезпечення на випадок безробіття становить 4106,13 грн. З метою досудового врегулювання було направлено лист-повідомлення від 27.01.2022 № 23-394/22 про повернення коштів. Однак відповідач коштів не повернув, тому позивач звернувся до суду з даним позовом. Відповідно до п. 18 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про зайнятість населення» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, його територіальні органи відповідно до покладених на них завдань проводять розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері зайнятості населення та трудової міграції, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері захисту державного кордону та охорони суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні, та Пенсійним фондом України. Таке розслідування здійснюється шляхом звіряння відомостей, поданих особою під час реєстрації, та/або даних, зазначених у документах страхувальника, з базою даних центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, реєстром застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, а також шляхом інформаційного обміну з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері захисту державного кордону та охорони суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні, щодо знаходження за межами України осіб, які перебувають у статусі зареєстрованого безробітного або які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. У разі потреби розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення здійснюється шляхом проведення виїзних планових та позапланових перевірок страхувальників. Відповідно до ч. 2 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття» застраховані особи, зареєстровані в установленому порядку як безробітні, зобов`язані своєчасно подавати відомості про обставини, що впливають на умови виплати їм забезпечення та надання соціальних послуг. Згідно з ч. 3 ст. 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття» сума виплаченого забезпечення та вартості наданих соціальних послуг застрахованій особі внаслідок невиконання нею своїх обов`язків та зловживання ними стягується з цієї особи відповідно до законодавства України з моменту виникнення обставин, що впливають на умови виплати їй забезпечення та надання соціальних послуг. Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 44 Закону України «Про зайнятість населення» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) зареєстровані безробітні зобов`язані інформувати територіальний орган центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, протягом трьох робочих днів про обставини припинення реєстрації, визначені у частині першій статті 45 цього Закону. Укладаючи договір цивільно-правового характеру відповідач мав усвідомлювати момент укладення договору, наслідки укладення такого договору, метою якого є отримання грошової винагороди за виконану роботу. Відповідач порушив положення частини другої статті 44 Закону України «Про зайнятість населення», частини другої статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття», не повідомивши спеціалістів центру зайнятості про свою зайнятість, виконання роботи, за яку отримав винагороду. Вказане відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 27.02.2019 у справі № № 464/9098/16-ц. З огляду на те, що відповідач не повідомив позивача про перебування у цивільно-правових відносинах, виплачені йому кошти добровільно не повернув, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Київського міського центру зайнятості до [PERSON] про стягнення коштів у сумі 4106,13 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Згідно із ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: approved