Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-02 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство\~«АКЦЕНТ-БАНК» (далі АТ «АКЦЕНТ-БАНК», АТ «А-БАНК») звернулося в суд з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення збитків у розмірі 47\~141,04 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що 14.01.2021 року між АТ «АКЦЕНТ-БАНК» та [PERSON] був укладений договір фінансового лізингу №APTE000000000121810, предметом якого став автомобіль «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , vin [NUMBER] . Вартість предмету лізингу на момент укладення договору становила 285\~700 грн, вартість узгоджена сторонами, ніким не оскаржувалась та не потребує додатковому доказуванню. 15.09.2021 року [PERSON] за власним бажанням повернув предмет лізингу у справі, який не відповідав стану, в якому відповідачем отримано автомобіль у січні 2021 року, у зв`язку з чим на замовлення позивача було проведено оцінку матеріального збитку. Проведення оцінки здійснював суб`єкт оціночної діяльності [PERSON] , кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №7633 від 17.07.2010 року, спеціалізація 1.3 Оцінка колісних транспортних засобів, зареєстрований у державному реєстрі оцінювачів. В результаті проведення оцінки рухомого майна складено звіт №11/11-ТЗ про вартість матеріального збитку, відповідно до якого вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ в результаті пошкодження транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , становить 47\~141,04 грн. Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 21.02.2022 року у справі №607/17568/21, яке залишено без змін постановою Тернопільського апеляційного суду від 23.06.2022 року, задоволено позов [PERSON] до АТ «АКЦЕНТ-БАНК», встановлено нікчемність укладеного між сторонами договору, застосовано наслідки недійсності нікчемного правочину та стягнуто з АТ «АКЦЕНТ-БАНК» на користь [PERSON] сплачені за договором грошові кошти в сумі 146\~050 грн. За час користування відповідачем автомобілем «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] його технічний стан погіршився, чим АТ «АКЦЕНТ-БАНК» завдано збитки, які підлягають відшкодування відповідачем. На підставі викладеного, позивач просить стягнути з [PERSON] збитки у розмірі 47\~141,04 грн. Ухвалою судді\~Тернопільського міськрайонного\~суду Тернопільської\~області від 31.10.2022, відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи у порядку спрощеного провадження. 23.11.2022 судом зареєстровано відзив на позовну заяву поданий представником відповідача [PERSON] адвокатом Вітів В.А., з якого вбачається, що відповідач та його представник вважають, що позовні вимоги підлягають відхиленню з наступних підстав. Так, в якості підстави позову зазначено, що в період з січня 2021 року по 15.09.2021 року [PERSON] користувався автомобілем «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] на умовах договору фінансового лізингу №APTE000000000121810. 15.09.2021 року автомобіль повернуто АТ «АКЦЕНТ-БАНК». разом з тим, в позовній заяві відсутні будь-які докази того, що шкода пов`язана із визнанням договору фінансового лізингу нікчемним. Аналогічно під час розгляду справи №607/17568/21 жодних обставин пошкодження [PERSON] автомобіля встановлено не було. При цьому, під час повернення автомобіля представником АТ «АКЦЕНТ-БАНК» по вул. Крушельницької, 1А у м. Тернополі, сторонами складено акт приймання-передачі предмета лізингу №00000160202934 від 15.09.2021 року. Згідно вказаного акту приймання-передачі від 15.09.2021 року, складеного за участі уповноваженого представника керівника структурного підрозділу головний спеціаліст АТ «А-БАНК» Багрія І.О. та Лугового Д.М., відсутні дефекти і ушкодження зазначені у акті огляду транспортного засобу, долученого позивачем. Крім цього, зазначив, що визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ним даних, необхідних для оцінки. Разом з тим, оцінювач [PERSON] склав вказаний звіт без особистого огляду пошкодженого транспортного засобу, оскільки факт огляду пошкодженого транспортного засобу позивача іншою особою підтверджується матеріалами справи, зокрема зворотом протоколу огляду від листопада 2021 року. Відтак, звіт №11/11-ТЗ від 23.11.2021 року, виконаний ФОП [PERSON] , складено з порушенням встановленого порядку його складання, а тому є неналежним та недопустимим доказом. Також, акт огляду транспортного засобу від 11.11.2021 року є недопустимим доказом, оскільки: 1) складений невідомою особою, не містить вказівки хто його склав, не містить підписів оцінювача та учасників огляду; не відповідає раніше складеному акту повернення транспортного засобу від 15.09.2021 року, в якому відсутні несправності і ушкодження, в казані в акті від 11.11.2021 року; серед комплектації зазначено про відсутність датчика парковки (задні/передні), автомагнітоли, підігрів сидінь, однак зазначені об`єкти вказані в актах приймання-передачі предмета лізингу, долученого позивачем, акті від 15.09.2021 року. Окрім цього, у долученому звіті відсутнє чітке і однозначне повідомлення [PERSON] про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку, передбачену ст. 384 КК України. При цьому, Верховним Судом сформовано висновок щодо недопустимості використання в якості доказу висновку експерта без повідомлення про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Також, згідно матеріалів оцінки відсутні докази того, що [PERSON] є судовим експертом. Посилаючись на наведене, просив відмовити у задоволені позову. У судовому засіданні представник позивача АТ «АКЦЕНТ-БАНК» - адвокат Добринь Я.О. позовній вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити з підстав викладених у позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку. Присутній в судовому засіданні представник відповідача адвокат Вітів В.А. заперечив з приводу позову та просив відмовити у його задоволенні з підстав викладених у відзиві. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши докази по справі, суд приходить до наступного висновку: Як вбачається зі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] , виданого ТСЦ 6141, транспортний засіб «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] належить АТ «А-БАНК». 14.01.2021 року [PERSON] (Лізингоодержувач) було підписано заяву №АРТЕ000000000121810ЗАЯВА, у якій він дав свою згоду на отримання послуги з фінансового лізингу у відповідності до Умов та правил надання банківських послуг в АТ «АКЦЕНТ-БАНК» (далі Договір), що розміщений на офіційному вебсайті Лізингодавця\~www.aba№k.com.ua. З моменту підписання Лізингоодержувачем даної Заяви та прийняття її Лізингодавцем, Сторони набували прав та обов`язків, визначених Договором, та почали нести відповідальність за їх невиконання (неналежне виконання). За цим договором Лізингодавець передав Лізингоодержувачу в лізинг автомобіль згідно Специфікації, викладеної у додатку 1 (п. 1.1. Договору; строк лізингу: 60 місяців з моменту підписання Додатку 2 (графік лізингових платежів) (п. 1.2. Договору); щомісячні платежі: платіж по відшкодуванню частини вартості Предмету лізингу, відсотки за користування Предметом лізингу, щомісячна комісія Лізингодавця (п. 1.3. Договору). Період сплати: з 20 по 25 число місяця (п. 1.4. Договору). Після прийняття Лізингодавцем позитивного рішення про надання фінансового лізингу Лізингоодержувач вносить аванс у розмірі 100 000 грн (п. 1.1.7 Договору). Щомісяця в період сплати Лізингоодержувач сплачує щомісячний платіж в розмірі 5 740 грн та відшкодовує Лізингодавцю всі витрати Лізингодавця, що пов`язані з виконанням договору, та які виникли у Лізингодавця протягом місяця, який передує поточний місяць (п. 1.2. Договору). Додатком 2 до договору фінансового лізингу № АРТЕ000000000121810 від 14.01.2021 року передбачено, що 14.01.2021 року загальний лізинговий платіж становить 99 325 грн, а з 20.02.2021 року по 14.01.2026 року щомісячно загальний лізинговий платіж становить 5 740,00 грн. Як вбачається зі специфікації та акту приймання-передачі від 19.01.2021 року Додатку №1 до договору фінансового лізингу №АРТЕ000000000121810, предметом лізингу був автомобіль «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] . Згідно вказаної специфікації та акту приймання передачі, в комплектації автомобіля наявні: кондиціонер, підігрів сидінь, протитуманні фари, електродзеркала, ABS, колісні диски, гідропідсилювач руля, салон тканина, круіз-контроль, центральний замок, аудіо-система CD/MP3/DVD, парктронік; в комплектації автомобіля відсутні: електросклопідіймачі, сигналізація. Згідно акту прийманняпередачі предмету лізингу №000000160202934 від 15.09.2021 року Лізингоодержувач [PERSON] повернув Лізингодавцю предмет лізингу транспортний засіб «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , від подальшого обслуговування угоди фінансового лізингу відмовляється, своїм підписом підтверджує, що будьяких претензій матеріального характеру до АТ «АКЦЕНТ-БАНК» не має та усвідомлює, що раніше сплачені кошти за договором поверненню не підлягають. Вказано, що станом на 15.09.2021 року за договором лізингу сума до повного погашення: 179 590 грн, оцінна вартість предмету лізингу: 182 000 грн. При візуальному огляді автомобіля виявлено дефекти салону (потертості, потребує хімчистки). Зі змісту вказаного акту вбачається, що до комплектації та комплектності автомобіля входять: кондиціонер/клімат-контроль, протитуманні фари, коробка передач автомат, центральний замок, ABS, переднє світло галоген, тип двигуна газ/бензин, свідоцтво про реєстрацію ТЗ, гідропідсилювач руля, обшивка салону тканина, склопідіймачі електро, дзеркала електро, колесні диски, автомагнітола, датчики парковки; до комплектації та комплектності автомобіля не входить сигналізація та ключі від автомобіля. Вказаний акт підписаний представником лізингодавця АТ «А-БАНК» Луговим Д.М., лізингоодержувачем [PERSON] , відповідальним співробітником АТ «А-БАНК» [PERSON] . Як вбачається з долучено позивачем до позовної заяви Акту огляду транспортного засобу 2021 року, в транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] виявлено ряд пошкоджених деталей та описано характер їх пошкодження. Разом з тим, з вказаного акту огляду не можливо достовірно встановити пошкоджені деталі та характер їх пошкоджень, оскільки позивачем долучено такий акт в неналежній якості, що не дає суду змогу здійснити прочитання усього його змісту. Крім цього, з вказаного акту вбачається, що останній не підписаний оцінювачем та учасниками, оскільки у відповідних графах відсутні їх підписи. Як слідує зі звіту №11/13-ТЗ про вартість матеріального збитку, завданого пошкодженням транспортного засобу від 23.11.2021 року, складеного СОД [PERSON] , вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ в результаті пошкодження транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , складає 47\~141,04 грн. Рішенням Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 21.02.2022 року, яке залишено без змін постановою тернопільського апеляційного суду від 23.02.2022 року, задоволено позов [PERSON] до АТ «АКЦЕНт-БАНК» про захист прав споживачів шляхом застосування наслідків недійсності нікчемного правочину та стягнення коштів. Застосовано наслідки недійсності нікчемного правочину та стягнуто з АТ «АКЦЕНТ-БАНК» на користь [PERSON] сплачені за договором про надання послуг фінансового лізингу №АРТЕ000000000121810 від 14.01.2021 року грошові кошти в сумі 146\~050 грн. Як вбачається з відповіді Міністерства юстиції України №107083/ПІ-ЮР-3181/6.3 від 15.11.2022 року, за даними державного Реєстру атестованих судових експертів Шимко А.О. у Реєстрі не значиться. Згідно ст. 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Вимогами ст.\~12\~ЦПК України\~визначено,\~що цивільне\~судочинство здійснюється\~на засадах\~змагальності сторін.\~Учасники справи\~мають рівні\~права щодо\~здійснення всіх\~процесуальних прав\~та обов`язків,\~передбачених законом.\~Кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом.Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази не можуть ґрунтуватися на припущеннях. В силу вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до вимог ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відшкодування збитків повинне мати місце у разі наявності складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи), шкідливого результату такої поведінки, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та заподіяними збитками, вини особи, яка заподіяла збитки. Як визначено в ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст.\~81\~ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності і для застосування такої міри відповідальності необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, дії чи бездіяльності особи; шкідливого результату такої поведінки (збитків), наявності та розміру понесених збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляду відшкодування збитків не наступає. Отже, для правильного вирішення спорів, пов`язаних з відшкодуванням шкоди, важливе значення має розподіл між сторонами обов`язку доказування, тобто визначення, які юридичні факти повинен довести позивач або відповідач. За загальними правилами судового процесу, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстав своїх вимог і заперечень (ст. 81 ЦПК України). За загальними положеннями, передбаченими статтею 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Судом встановлено, що 14.01.2021 року [PERSON] було підписано заяву №АРТЕ000000000121810ЗАЯВА, на підставі якої останньому АТ «АКЦЕНТ-БАНК» було надано у лізинг транспортний засіб «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] . При передачі вказаного автомобіля у лізинг сторонами було складено й підписано специфікацію та акт приймання-передачі від 19.01.2021 року Додаток №1 до договору фінансового лізингу №АРТЕ000000000121810, згідно з яким в комплектації автомобіля«Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] наявні: кондиціонер, підігрів сидінь, протитуманні фари, електродзеркала, ABS, колісні диски, гідропідсилювач руля, салон тканина, круіз-контроль, центральний замок, аудіо-система CD/MP3/DVD, парктронік; в комплектації автомобіля відсутні: електросклопідіймачі, сигналізація. 15.09.2021 року відповідачем добровільно повернуто позивачу предмет лізингу транспортний засіб «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , у зв`язку з чим сторонами складено та підписано акт прийманняпередачі предмету лізингу №000000160202934 від 15.09.2021 року, згідно з яким Лізингоодержувач [PERSON] повернув Лізингодавцю предмет лізингу транспортний засіб «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] . Зі змісту вказаного акту приймання-передачі вбачається, що при візуальному огляді автомобіля виявлено дефекти салону (потертості, потребує хімчистки). Також зі змісту вказаного акту приймання-передачі вбачається, що до комплектації та комплектності автомобіля входять: кондиціонер/клімат-контроль, протитуманні фари, коробка передач автомат, центральний замок, ABS, переднє світло галоген, тип двигуна газ/бензин, свідоцтво про реєстрацію ТЗ, гідропідсилювач руля, обшивка салону тканина, склопідіймачі електро, дзеркала електро, колесні диски, автомагнітола, датчики парковки; до комплектації та комплектності автомобіля не входить сигналізація та ключі від автомобіля. Вказаний акт підписаний представником лізингодавця АТ «А-БАНК» Луговим Д.М., лізингоодержувачем [PERSON] , відповідальним співробітником АТ «А-БАНК» [PERSON] . Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач вказує, що 15.09.2021 року відповідач [PERSON] за власним бажанням повернув предмет лізингу у справі, який не відповідав стану, в якому відповідачем отримано автомобіль у січні 2021 року, у зв`язку з чим на замовлення позивача було проведено оцінку матеріального збитку. В результаті проведення оцінки рухомого майна складено звіт №11/11-ТЗ про вартість матеріального збитку, відповідно до якого вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ в результаті пошкодження транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , становить 47\~141,04 грн. Таким чином, вимоги позивача про стягнення збитків базуються на проведеному звіті №11/11-ТЗ про вартість матеріального збитку, відповідно до якого вартість матеріального збитку, завданого власнику КТЗ в результаті пошкодження транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] , становить 47\~141,04 грн. Виходячи з цього, позивач повинен довести факт спричинення збитків, та їх реальність, обґрунтувати їх розмір, довести безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків і розмір відшкодування. Однак, позивачем не доведено факту пошкодження відповідачем належного йому транспортного засобу, а відтак і факту завдання відповідачем матеріального збитку, з огляду на наступне. Як вбачається зі звіту №11/13-ТЗ про вартість матеріального збитку, завданого пошкодженням транспортного засобу від 23.11.2021 року, складеного СОД [PERSON] , оцінка виконана на підставі акту огляду №11/11-ТЗ від 11.11.2021 року, складеного оцінювачем [PERSON] та фотографій, виконаних за допомогою цифрового фотоапарату. Разом з тим, як вже зазначалось судом, позивачем до позовної заяви долучено копію акту огляду транспортного засобу неналежної (частково нечитабельної) якості, що не дає суду можливості прочитати та ідентифікувати увесь зміст вказаного акту огляду, зокрема дату його складення та характер пошкоджень автомобіля. При цьому, суд наголошував представнику позивача про наявність вказаних обставин, відкладав розгляд справи для надання представником позивача належної копії акту, однак останній повідомив про неможливість надання акту огляду кращої якості. Відтак, суд позбавлений можливості встановити, які саме пошкодження транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] зазначені в акті огляду транспортного засобу та дату складення останнього. Окремо слід зазначити, що долучений позивачем акт огляду транспортного засобу не підписаний оцінювачем та учасниками огляду. Відповідно до розділу V «Технічний огляд КТЗ» наказу Міністерства юстиції України від 24.11.2003 року №145/2/2092 «Про затвердження Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів», технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) дає змогу за допомогою органолептичних методів визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. До початку\~технічного огляду\~оцінювач (експерт)\~ознайомлюється з\~наданими документами\~і фіксує\~такі дані\~(якщо\~вони необхідні\~для складання\~висновку): а)\~прізвище,\~ім`я\~та по\~батькові власника\~КТЗ (довіреної\~особи)\~або найменування\~власника -\~юридичної особи; б)\~місце проживання\~(місцезнаходження)\~власника КТЗ; в)\~дані з\~свідоцтва про\~реєстрацію КТЗ\~(технічного\~паспорта):\~серія,\~номер,\~ким і\~коли видане,\~з яких\~підстав; г) ідентифікаційні дані КТЗ згідно з наданими документами: тип, марка, модель (модифікація), виробник, країна-імпортер (для КТЗ іноземного виробництва, що ввозиться на митну територію України), колір кузова (кабіни - для вантажних автомобілів, платформи - для причепів, рами, паливного бака та оперення - для мототехніки), рік виготовлення, номери двигуна, кузова, шасі (рами), ідентифікаційний номер КТЗ, реєстраційний номер КТЗ, відмітки про дату заміни номерних складників. Під час\~технічного огляду\~КТЗ оцінювач\~(експерт)\~повинен: а)\~перевірити відповідність\~ідентифікаційних даних\~КТЗ записам\~у наданих\~документах; б)\~перевірити укомплектованість\~КТЗ,\~установити комплектність,\~наявність додаткового\~обладнання; в)\~установити пробіг\~за одометром; г)\~зафіксувати інформативні\~ознаки раніше\~виконаного відновлювального\~ремонту КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Після закінчення зовнішнього технічного огляду провадиться перевірка роботи двигуна та інших складників, а для спеціалізованих (спеціальних) КТЗ - працездатність спеціального обладнання. У разі можливості проведення ходових випробувань (під час руху КТЗ) перевіряється робота складників КТЗ з метою встановлення їх технічного стану. Таким чином, вказаними нормами передбачено, що оцінювач при проведені технічного огляду КТЗ зобов`язаний особисто бути присутнім та здійснити ряд послідовних дій щодо огляду транспортного засобу, скласти відповідний акт огляду КТЗ, на підставі якого буде здійснюватися відповідна оцінка. Відтак, враховуючи той факт, що долучений позивачем до позову, акт огляду транспортного засобу не містить підпису оцінювача, який здійснював його огляд, суд вважає, що такий акт не є належним та допустимим доказом у даній справі. Окрім цього, суд звертає увагу на той факт, що з моменту добровільного передання відповідачем предмету лізингу транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] (15.09.2021 року), до моменту складення акту огляду транспортного засобу «Subaru Forester», державний номерний знак [NUMBER] (11.11.2021 року), пройшов проміжок часу практично в два місяці. Вказані обставини можуть свідчити про недобросовісність дій позивача щодо встановлення факту наявності пошкоджень належного йому автомобіля внаслідок дій відповідача. Також, суд зазначає, що передаючи в лізинг належний позивачу транспортний засіб сторонами (уповноваженими особами позивача та відповідачем) складено та підписано специфікацію та акт приймання-передачі, відомості щодо комплектації транспортного засобу «Subaru\~Forester»,\~державний номерний\~знак [NUMBER] в яких, відрізняються від акту приймання-передачі предмету лізингу складеного та підписаного сторонами від 15.09.2015 року при повернення відповідачем предмету лізингу. Зокрема, щодо наявності та відсутності електроскопідіймачів (склопідйомників електро) відповідно. Крім цього, з долученого до позову сертифікату суб`єкта оціночної діяльності №738/20 від 18.08.2020 року, виданого на ім`я [PERSON] вбачається, що останній є суб`єктом оціночної діяльності та здійснює свою діяльність за напрямом оцінки майна «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» та спеціалізаціяєю в межах напрямку 1.3 «Оцінка колісних транспортних засобів». На підставі наявних у справі доказів судом не встановлено, що суб`єкт оціночної діяльності [PERSON] має відповідну кваліфікацію, як суб`єкт оціночної діяльності, який вправі надати висновок щодо визначення вартості матеріального збитку, завданого колісному транспортному засобу. Наявність у [PERSON] документів на право зайняття діяльністю за напрямом оцінки майна «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» та спеціалізацією в межах напрямку 1.3 «Оцінка колісних транспортних засобів» не свідчить про те, що останній вправі надавати висновок щодо визначення вартості матеріального збитку, завданого колісному транспортному засобу. З огляду на вищенаведене, суд не приймає до уваги вказаний звіт про вартість матеріального збитку, завданого пошкодженням транспортного засобу від 23.11.2021 року за №11/11-ТЗ. За змістом статей\~3,\~4, 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», пунктів 51, 59, 60 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 року №1440\~з наступними змінами і доповненнями, основним завданням оцінювачів, суб`єктів оціночної діяльності є проведення незалежної оцінки майна, майнових прав, з наданням письмового «Звіту про оцінку», який містить висновки щодо вартості майна, майнових прав та підтверджує виконані процедури з оцінки майна, а «оцінка майна, майнових прав» - це процес визначення його вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою відповідними нормативно-правовими актами, при цьому, можуть визначатися ринкова і різні види неринкової вартості майна, майнових прав. Відповідно до наведеного оцінювач, суб`єкт оціночної діяльності, який має кваліфікаційне свідоцтво за напрямком 1 - «Оцінка об`єктів у матеріальній формі» та спеціалізацією 1.3 «Оцінка колісних транспортних засобів», може проводити оціночну діяльність, яка полягає у визначенні ринкової та різних видів неринкової вартості колісних транспортних засобів та їхніх складових частин. Згідно Закону України «Про судову експертизу», Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої\~наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року\~(в редакції наказу від 26.12.2012 року №1950/5), основним завданням атестованих судових експертів є проведення на основі спеціальних знань (наукових, технічних та інших) досліджень матеріальних об`єктів, явищ і процесів з наданням письмових висновків з відповідями на поставлені експерту питання. Відповідно до Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України №301/5 від 03.03.2015 року, до експертів пред`являється вимога щодо «відповідної» вищої освіти за освітньо-кваліфікаційним рівнем не нижче спеціаліста, тобто, у випадку спеціальностей, пов`язаних з дослідженням та оцінкою певного майна, його вища освіта повинна відповідати профілю саме цього майна. Згідно з вимогами пункту 2.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, які є додатком до зазначеної Інструкції, до числа основних завдань авто-товарознавчої експертизи належить визначення ринкової вартості колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), їх складових, розміру вартості матеріальних збитків, заподіяних власнику або володільцю колісних транспортних засобів, їх складових, внаслідок пошкодження останнього, також авто-товарознавчою експертизою можуть вирішуватися питання про складові основного завдання або споріднені з ним, якщо такі питання пов`язані з придбанням та експлуатацією колісних транспортних засобів. Алгоритм визначення відповідного розміру матеріального збитку, заподіяного власнику колісного транспортного засобу регламентується Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою\~наказом Міністерства юстиції і Фонду державного майна України від 24.11.2003 року №142/5/2092, у редакції наказу від 24.07.2009 року №1335/5/1159. Виходячи з вимог зазначених Методик основним фактом, що визначає вартість (розмір) матеріального збитку, заподіяного власнику внаслідок пошкодження його колісного транспортного засобу, є вартість відновлювального ремонту цього транспортного засобу від пошкодження. При цьому, для встановлення вартості відновлювального ремонту пошкоджених колісних транспортних засобів (КТЗ) і відповідного розміру матеріального збитку, завданого їх власнику, необхідне проведення спеціальних досліджень\~з визначення характеру, об`єму й номенклатури пошкоджень та відповідних ремонтно-відновлювальних технологічних операцій, з розрахунку-калькулювання вартості відновлювального ремонту, що за змістом і процесом їх виконання не є «оціночними процедурами» та не відповідає поняттю «оцінка майна», передбаченому\~Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», а тому не входить у компетенцію оцінювачів, зокрема за спеціалізацією 1.3 «Оцінка колісних транспортних засобів». Крім цього, Верховний суд у своїй постанові від 6 липня 2018 року у справі № 924/675/17 зробив висновок, що звіт про оцінку транспортного засобу - лише попередній оціночний документ, в якому зазначається про можливу, але не кінцеву суму. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, на виконання вимог ст. 81 ЦПК України, позивачем не доведено, що діями відповідача, йому була спричинена матеріальна шкода та розмір такої шкоди. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги Акціонерного товариства\~«АКЦЕНТ \~БАНК» до\~ [PERSON] про\~стягнення збитків є необґрунтованими, недоведеними належними та допустимими доказами, а тому задоволенню не підлягають. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову не підлягають стягненню з відповідача на користь позивача судові витрати по справі та у відповідності до\~статті 141 ЦПК України покладаються на позивача. На підставі наведеного та

Outcome: dismissed