Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-20 00:00:00

Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, Ізяславської міської ради Хмельницької області звернувся до Ізяславського районного суду Хмельницької області з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу, незаконною порубкою лісу. Позов мотивовано тим, що 28 серпня 2021 року [PERSON] , перебуваючи за місцем свого проживання у с. Борисів Шепетівського району Хмельницької області, вирішив скоїти незаконну порубку дерев з метою власного збагачення. Для цього [PERSON] , взявши вдома належні йому бензопилу та сокиру, на рейсовому автобусі приїхав у с. Лютарка Шепетівського району Хмельницької області та направився у лісовий масив, що розташований поблизу вказаного населеного пункту. Близько 06 год. [PERSON] , знаходячись у кварталі 48 виділі 7 лісового масиву Лютарського лісництва державного підприємства «Ізяславське лісове господарство», що відноситься до природно-заповідного фонду Національний природний парк «Мале Полісся», яке утворено Указом Президента України від 02 серпня 2013 року № 420/2013 неподалік с. Лютарка Ізяславської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області, не маючи спеціального дозволу, який надає право на проведення порубки дерев і який посвідчується відповідним документом, виданим уповноваженими органами, порушуючи вимоги\~частин 1, 2 ст. 69 Лісового кодексу України\~в редакції\~Закону № 3404-IV від 03 вересня 2017 року, котрі передбачають, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно, спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, за допомогою бензопили марки «УРАЛ ПРОФИ УБП-6300» та сокири, здійснив незаконну порубку трьох дерев породи «сосна»: сироростучу сосну з діаметром пня 43 см, вартістю 5247 грн.; сироростучу сосну з діаметром пня 31 см, вартістю 2832 грн. та сухостійну сосну з діаметром пня 28 см, вартістю 616 грн. Вказаними протиправними діями [PERSON] завдав майнової шкоди державі в особі ДП «Ізяславський лісгосп» на загальну суму 8695 грн. Вироком Ізяславського\~районного суду\~від 30.09.2022\~року [PERSON] \~визнано винуватим\~у вчиненні\~кримінальних правопорушень,\~передбачених ст.\~ст.\~185\~ч.\~3,\~246\~ч.\~3\~КК України,\~та призначено\~йому покарання:\~за ст.\~185\~ч.\~3\~КК України\~ 4\~(чотири)\~роки позбавлення\~волі;\~за ст.\~246\~ч.\~3\~КК України\~ 4\~(чотири)\~роки 5\~(п`ять)\~місяців позбавлення\~волі.\~На підставі\~ч.\~1\~ст.\~70\~КК України\~шляхом поглинення\~менш суворого\~покарання більш\~суворим призначено\~ [PERSON] покарання\~за сукупністю\~злочинів 04\~(чотири)\~роки 05\~(п`ять)\~місяців позбавлення\~волі. Відповідно до ст. 71 КК України до призначеного покарання частково приєднано невідбуту частину покарання, призначеного вироком Ізяславського районного суду Хмельницької області від 10 серпня 2017 року, визначено остаточне покарання [PERSON] у виді позбавлення волі на строк 4 (чотири) роки 6 (шість) місяців. Вирок набрав законної сили 02.05.2022 року. Разом з тим, шкода, завдана навколишньому природному середовищу протиправними діями [PERSON] в розмірі 8695 гривень, станом на даний час залишається невідшкодованою. Викладені обставини підтверджуються вироком Ізяславського районного суду Хмельницької області від 30.03.2022 року у справі № 675/1350/22 відносно [PERSON] , розрахунком шкоди, заподіяної незаконною рубкою, виконаним головним спеціалістом відділу екологічного контролю природно - заповідного фонду лісів та рослинного світу, інформаціями Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області та Ізяславської міської ради. Оскільки відповідач добровільно збитки не відшкодував, тому перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звернувся до суду та просить суд стягнути з відповідача на користь держави 8695 грн. збитків. Прокурор Шудра Ю.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просить суд їх задовольнити повністю. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнав. Представник Ізяславської міської ради Хмельницької області в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду заяву про слухання справи без участі. Представник Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області в судове засідання не з`явився. Суд, заслухавши доводи прокурора, перевіривши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено,\~що вироком\~Ізяславського районного\~суду від\~30.09.2022\~року [PERSON] \~визнано винуватим\~у вчиненні\~кримінальних правопорушень,\~передбачених ст.\~ст.\~185\~ч.\~3,\~246\~ч.\~3\~КК України,\~та призначено\~йому покарання:\~за ст.\~185\~ч.\~3\~КК України\~ 4\~(чотири)\~роки позбавлення\~волі;\~за ст.\~246\~ч.\~3\~КК України\~ 4\~(чотири)\~роки 5\~(п`ять)\~місяців позбавлення\~волі.\~На підставі\~ч.\~1\~ст.\~70\~КК України\~шляхом поглинення\~менш суворого\~покарання більш\~суворим призначено\~ [PERSON] покарання\~за сукупністю\~злочинів 04\~(чотири)\~роки 05\~(п`ять)\~місяців позбавлення\~волі. Відповідно до ст. 71 КК України до призначеного покарання частково приєднано невідбуту частину покарання, призначеного вироком Ізяславського районного суду Хмельницької області від 10 серпня 2017 року, визначено остаточне покарання [PERSON] у виді позбавлення волі на строк 4 (чотири) роки 6 (шість) місяців. Так, 28 серпня 2021 року [PERSON] , перебуваючи за місцем свого проживання у с. Борисів Шепетівського району Хмельницької області, вирішив скоїти незаконну порубку дерев з метою власного збагачення. Для цього [PERSON] , взявши вдома належні йому бензопилу та сокиру, на рейсовому автобусі приїхав у с. Лютарка Шепетівського району Хмельницької області та направився у лісовий масив, що розташований поблизу вказаного населеного пункту. Близько 06 год. 00 хв. [PERSON] , знаходячись у кварталі 48 виділі 7 лісового масиву Лютарського лісництва державного підприємства «Ізяславське лісове господарство», що відноситься до природно-заповідного фонду Національний природний парк «Мале Полісся», яке утворено Указом Президента України від 02 серпня 2013 року № 420/2013 неподалік с. Лютарка Ізяславської територіальної громади Шепетівського району Хмельницької області, не маючи спеціального дозволу, який надає право на проведення порубки дерев і який посвідчується відповідним документом, виданим уповноваженими органами, порушуючи вимоги\~частин 1, 2 ст. 69 Лісового кодексу України\~в редакції\~Закону № 3404-IV від 03 вересня 2017 року, котрі передбачають, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубним квитком або лісовим квитком, що видається безоплатно, спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, діючи умисно та протиправно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, за допомогою бензопили марки «УРАЛ ПРОФИ УБП-6300» та сокири, здійснив незаконну порубку трьох дерев породи «сосна»: сироростучу сосну з діаметром пня 43 см, вартістю 5247 грн.; сироростучу сосну з діаметром пня 31 см, вартістю 2832 грн. та сухостійну сосну з діаметром пня 28 см, вартістю 616 грн. Вказаними протиправними діями [PERSON] завдав майнової шкоди державі в особі ДП «Ізяславський лісгосп» на загальну суму 8695 грн. Вирок Ізяславського районного суду Хмельницької області набрав законної сили 02.05.2022 року. Згідно розрахунку шкоди, заподіяної незаконною рубкою в кв. 48, вид 7, виконаним головним спеціалістом відділу екологічного контролю природно - заповідного фонду лісів та рослинного світу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області загальна сума збитків становить 8695 грн. Відповідно до ч.1 ст.9 Лісового кодексу України\~у комунальній власності перебувають ліси в межах населених пунктів, крім лісів, що перебувають у державній або приватній власності. Згідно з ч. 2 ст. 24 вказаного Кодексу збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Відповідно до положень ст.105 ЛК України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Відповідно до ст.107 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. З досліджених матеріалів справи судом встановлено, що відповідач винен у незаконній порубці трьох дерев породи «сосна» в лісовому масиві. Відповідач визнав зазначені обставини. За ст.ст. 15,\~16\~ЦК\~України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно з ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та\~інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Відповідно до ч. 1 ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.13 Конституції України, ст. 324 ЦК України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст.142 Конституції України, ст.60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Згідно із п.ї ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Статтею 47 вказаного Закону передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Відповідно до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення. Тобто, завдана відповідачем шкода має бути стягнута на рахунок позивача Ізяславської міської ради Хмельницької області, так як саме на її території відповідачем незаконно вирубані дерева. За подання цієї позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 2481 грн. Відповідно до\~п.\~6\~ч.\~1\~ст.\~5\~Закону України\~«Про судовий\~збір» від\~сплати судового\~збору під\~час розгляду\~справи в\~усіх судових\~інстанціях звільняються позивачі - у справах про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Згідно з п. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Враховуючи те, що перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури у силу вимог Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору за подання позовної заяви, яка визнана відповідачем до початку розгляду справи по суті та задоволена судом, з відповідача по справі на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 1240 грн. 50 коп. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved