Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-21 00:00:00

1. Короткий зміст пред`явлених позовів. В липні 2021 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що 11 листопада 2011 року між нею та [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON] ) був укладений шлюб, зареєстрований Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану ЦМУМЮ (м. Київ), про що в книзі реєстрації шлюбів був складений актовий запис за №661. Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 січня 2021 року шлюб між ними був розірваний. [PERSON] та [PERSON] мають неповнолітню дочку [PERSON] , [INFO] . На даний час неповнолітня дочка постійно проживає із позивачем та перебуває на її утриманні. [PERSON] ухиляється від належного виконання обов`язку щодо утримання дитини та з часу розірвання шлюбу матеріально майже не допомагає та участі у її вихованні не приймає. При цьому, [PERSON] не має на утриманні інших неповнолітніх дітей чи непрацездатних батьків, не хворіє на тяжкі захворювання, має задовільний стан здоров`я та одержує дохід необхідний та достатній для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Тому [PERSON] просила стягнути з [PERSON] аліменти на утримання неповнолітньої дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі частки всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та не більше 10 прожиткових мінімумів для дитини відповідного віку, від дня пред`явлення позову та до досягнення дитиною повноліття. В вересні 2021 року [PERSON] пред`явив зустрічний позов, який обґрунтував тим, що до офіційної реєстрації шлюбу з [PERSON] у них склались близькі відносини. Після укладення шлюбу [PERSON] надала свою згоду на внесення відомостей про [PERSON] як про батька [PERSON] , [INFO] . Після пред`явлення позову про стягнення аліментів [PERSON] повідомила, що [PERSON] не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Тому [PERSON] просив суд визнати, що він не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , а також зобов`язати Бориспільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі ЦМУМЮ (м. Київ) виключити відомості про нього як батька [PERSON] , [INFO] , з актового запису про народження №696 від 17 грудня 2007 року вчиненого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області. 2. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 липня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та вирішено розгляд цивільної справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.22-23). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 02 вересня 2021 року зустрічний позов [PERSON] був прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] , а також вирішено розгляд цивільної справи здійснювати в порядку загального позовного провадження (а.с.34-35). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 січня 2022 року було задоволено клопотання [PERSON] про призначення судової генотипоскопічної експертизи, проведення якої доручено експертам КНДІСЕ. Провадження в цивільній справі було зупинено на час проведення судової експертизи (а.с.52-53). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 15 квітня 2022 року було поновлено провадження у цивільній справі (а.с.59-60). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29 червня 2022 року було задоволено клопотання [PERSON] про призначення судової генотипоскопічної експертизи, проведення якої доручено експертам відділення судово-медичної генетичної ідентифікації Київського міського клінічного бюро СМЕ. Провадження в цивільній справі було зупинено на час проведення судової експертизи (а.с.63-64). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 жовтня 2022 року було поновлено провадження у цивільній справі (а.с.79-80). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25 листопада 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.89). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2023 року, занесеною до протоколу судового засідання, було прийнято відмову представника позивача [PERSON] від допиту свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (а.с.179-180). 3. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. Представник позивача [PERSON] не наполягав на задоволенні первісного позову, а також підтримав вимоги за зустрічним позовом. Відповідач та його представник [PERSON] заперечували проти задоволення первісного позову та підтримали зустрічний позов, наполягаючи на його задоволенні. Представник третьої особи у судове засідання також не з`явився та про своє ставлення до позову суд не повідомив. Про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому порядку. 4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , про що 17 грудня 2007 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області складено відповідний актовий запис №696. Вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] , виданого 23 листопада 2011 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Бориспільського міськрайонного управління юстиції у Київській області, згідно якого її матір`ю записана [PERSON] , а батьком [PERSON] (а.с.8). 11 листопада 2011 року [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище - [PERSON] ) уклали шлюб, зареєстрований Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про що в книзі реєстрації шлюбів вчинено актовий запис №661 (а.с.5). Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 21 січня 2021 року шлюб між сторонами по справі був розірваний (а.с.6-7). Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються гл.12 «Визначення походження дитини» та гл.15 «Обов`язок матері, батька утримувати дитину та його виконання» СК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. Згідно з положенням ч.1, ч.2 ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього\~Кодексу,\~має право\~оспорити своє\~батьківство,\~пред`явивши позов\~про виключення\~запису про\~нього як\~батька з\~актового запису\~про народження\~дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. За змістом п.10 та п.11 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» судам роз`яснено, що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (статті 122, 124 СК України), так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (статті 126, 127 СК України). Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до ч.1 ст.180, ч.3 ст.181 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно з ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З висновку експерта №103-85-2022 від 30 вересня 2022 року за результатом проведення судово-медичної експертизи (а.с.75-77) вбачається, що біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] виключається. Крім цього, за змістом пояснень представника позивача [PERSON] , наданих у судовому засіданні, вбачається, що він підтримує зустрічний позов та підтвердив факт відсутності кровного споріднення між [PERSON] та [PERSON] , [INFO] . Зважаючи на викладене, суд вважає, за допустиме визнати, що [PERSON] не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , а також виключити відомості про нього як батька [PERSON] , [INFO] , з актового запису про її народження. З огляду на те, що в силу положення ч.1 ст.180 СК України, обов`язок зі сплати аліментів на утримання дитини до досягнення нею повноліття виникає виключно у батьків. В той час як судом встановлено, що [PERSON] не є біологічним батьком [PERSON] , [INFO] . Тому у [PERSON] не виник обов`язок утримувати неповнолітню [PERSON] . З цієї підстави суд вважає, що в задоволенні вимоги [PERSON] про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання [PERSON] належить відмовити. 7. Розподіл судових витрат між сторонами. За змістом ч.1, п.1 ч.3 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При пред`явленні позову [PERSON] не сплатила судовий збір, оскільки звільнена від його сплати на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Зважаючи на те, що у задоволенні пред`явленого нею позову відмовлено, тому підстави для покладення на [PERSON] обов`язку з відшкодування судових витрат, відсутні. З квитанції 27 серпня 2021 року (а.с.26) вбачається, що при пред`явленні зустрічного позову [PERSON] сплатив судовий збір у розмірі 908 гривень. Пред`явлений позов задоволений. Тому, з [PERSON] на користь [PERSON] слід примусово стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 908 гривень. Відповідно до\~п.1\~ч.2\~ст.137\~ЦПК України\~розмір витрат\~на правничу\~допомогу адвоката,\~в тому\~числі гонорару\~адвоката за\~представництво в\~суді та\~іншу правничу\~допомогу,\~пов`язану зі\~справою,\~включаючи підготовку\~до її\~розгляду,\~збір доказів\~тощо,\~а також\~вартість послуг\~помічника адвоката\~визначаються згідно\~з умовами\~договору про\~надання правничої\~допомоги та\~на підставі\~відповідних доказів\~щодо обсягу\~наданих послуг\~і виконаних\~робіт та\~їх вартості,\~що сплачена\~або підлягає\~сплаті відповідною\~стороною або\~третьою особою; розмір\~суми,\~що підлягає\~сплаті в\~порядку компенсації\~витрат адвоката,\~необхідних для\~надання правничої\~допомоги,\~встановлюється згідно\~з умовами\~договору про\~надання правничої\~допомоги на\~підставі відповідних\~доказів,\~які підтверджують\~здійснення відповідних\~витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. За правилами п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються на позивача у разі відмови в позові. Встановлено, що представництво інтересів відповідача здійснював адвокат Кузьменко В.О. на підставі договору про надання правової допомоги від 10 липня 2021 року, укладеного між адвокатом Кузьменком В.О. та Котасом І.І. (а.с.84). З акту №1 приймання-передачі виконаних робіт від 25 жовтня 2022 року (а.с.85) вбачається, що адвокат Кузьменко В.О. надав послуги в наступному обсязі: консультація вартістю 500 гривень, вивчення та узгодження правової позиції 2000 гривень, складання позовної заяви до суду, формування позовної заяви для подачі до суду 5000 гривень, послуги за представництво в суді 15000 гривень. Загальна вартість послуг, наданих відповідачу, складає 22500 гривень. Зважаючи на викладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку, що з [PERSON] на користь [PERSON] підлягають стягненню витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 22500 гривень. На підставі викладеного та

Outcome: approved