Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-02 00:00:00

ТзОВ «Будинок Комфорту» звернулося до суду з позовом, в якому просили стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість в розмірі 165\~000 грн, а також 2481,00 грн понесені судові витрати по справі. Позов обґрунтовано тим, що 07.10.2020 року між ТзОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті ТзОВ «Будинок Комфорту» був укладений договір №1144201007059, оренди майна з правом викупу (далі Договір) відповідно до п. 1.1 якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього договору, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату. Згідно умов договору ТОВ «Будинок Комфорту» передало\~ [PERSON] об`єкт оренди, а саме LCDtv55 «Xiaomi Mi TV UHD 4S 55», вартістю включаючи ПДВ 45\~882,00 грн., строком на 18 місяців зі сплатою відповідачем щомісячного платежу у розмірі 2549,00 грн., з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Договором. Позивач свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, надав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно. Через неналежне виконання відповідачем умов Договору, ТОВ «Будинок Комфорту» 11.01.2022 року направило [PERSON] лист-вимогу про розірвання договору з 29.01.2022 року та необхідність сплатити загальну залишкову вартість об`єкту оренди, у розмірі 41\~882,00 грн. Оскільки відповідач\~ [PERSON] умови Договору належним чином не виконує, то станом на 15.12.2022 року утворилася заборгованість у загальному розмірі 180913,20 грн грн., з яких: 41\~882,00 грн. сума боргу; 85\~950,00 грн. неустойка в розмірі подвійної орендної плати; 20\~941,00 грн. штрафу 50% від загальної суми прострочення; 20\~941,00 грн. -пеня; 10\~097,65 грн. -інфляційне збільшення; 1\~101,55 грн. 3% річних. В зв`язку з наведеним просить суд стягнути з відповідача борг у сумі 165\~000 грн, тобто в межах суми сплаченого судового збору 2481 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовим клопотанням про розгляд даної справи у його відсутності, вказавши, що не заперечує щодо ухвалення судом заочного рішення та просив позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи був повідомлений відповідно до вимог закону. Причину неявки суду не повідомив, відзив на позов не подав. З врахуванням вимог п.1 ч.3\~ст.223 ЦПК України\~за неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки, суд розглядає справу за відсутності учасника справи в заочному порядку за згодою позивача, та з врахуванням строків розгляду справи, в т.ч. в порядку спрощеного позовного провадження. З урахуванням положень\~ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Відповідно до ч.2\~ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що 07.10.2020 року між ТзОВ «Будинок Комфорту» та [PERSON] було укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144201007059, шляхом заповнення в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача. Згідно умов договору ТОВ «Будинок Комфорту» передало\~ [PERSON] об`єкт оренди, а саме LCDtv55 «Xiaomi Mi TV UHD 4S 55», вартістю включаючи ПДВ 45\~882,00 грн., строком на 18 місяців зі сплатою відповідачем щомісячного платежу у розмірі 2549,00 грн. з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених договором (а.с.10-13). Згідно з п.3 Договору сплата орендної плати у розмірі 2549,00 грн. здійснюється орендарем до 7-го числа кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору, відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у договорі. Відповідно до договору встановлено дані щодо об`єкту оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу. Згідно з п. 8 Договору, цей договір та Правила надання майна в оренду разом складають єдиний документ, підписанням якого орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє умови, зобов`язується виконувати умови, визначені в договорі та правилах. Позивач свої зобов`язання виконав повністю, вказане майно передав у тимчасове користування відповідачу, товар останньому направлено новою поштою, що підтверджується інформацією про послідовність дій, підтвердженням укладення договору, поштовою експрес накладною № 20450288663839 від 08.10.2020р., роздруківками пошти про отримання (а.с.14-15). Відповідач, всупереч умовам договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконав, а тому позивачем 11.01.2022 року направлено відповідачу лист-вимогу про розірвання договору та необхідність сплатити заборгованість (а.с.16). Згідно із наданим\~позивачем розрахунком заборгованості відповідача\~ [PERSON] , станом на 15 грудня 2022 року борг відповідача перед позивачем становить 180913,20 грн., з яких: 41\~882,00 грн. сума боргу; 85\~950,00 грн. неустойка в розмірі подвійної орендної плати; 20\~941,00 грн. штрафу 50% від загальної суми прострочення; 20\~941,00 грн. -пеня; 10\~097,65 грн. -інфляційне збільшення; 1\~101,55 грн. 3% річних (а.с. 5). Оцінивши вищезазначені докази, суд, при вирішенні\~спору між сторонами зазначає наступне. Відповідно до абзацу 2 частини другої\~статті 639 ЦК України\~договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі\~Цивільного Кодексу України\~може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті\~205,\~207 ЦК України). Як вбачається із матеріалів справи, Договір між сторонами укладений в електронній формі. Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19, від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19; від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19. Відповідно до пунктів 1, 6 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію», електронна комерція - відносини, спрямовані на отримання прибутку, що виникають під час вчинення правочинів щодо набуття, зміни або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснені дистанційно з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого в учасників таких відносин виникають права та обов`язки майнового характеру; електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Згідно з частиною третьою\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію», електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Згідно з частиною шостою\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію», відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: -надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; - заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому\~статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. У\~статті 627 ЦК України, закріплено принцип свободи договору, у відповідності з яким сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно з ч.1\~ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до положень ч. 1 ст.\~526, ст.\~599 Цивільного кодексу України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У силу ст.\~610,\~611 ЦК України\~порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до\~ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч.2\~ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3\~ст. 549 ЦК України). При цьому, ч.2\~ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Згідно зі\~статтею 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі\~статтею 760 ЦК України, предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). Відповідно до\~статті 762 ЦК України\~за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763\~ЦПК України\~договір найму укладається на строк, встановлений договором. Відповідно до п. 8.4 Правил надання майна в оренду, за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у розмірі 75,00 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів за цим Договором. Згідно п. 8.5 Правил, у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату та додатково - штраф у розмірі 50 % від вартості об`єкта оренди. Відповідно до п. 7.2 Правил надання майна у оренду ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно до Договору оренди майна з правом викупу здійснюється за умови належної сплати всіх орендних платежів. Пунктом 8.5 Правил надання майна у оренду ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» передбачено право позивача в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу. У такому разі орендар зобов`язується, у тому числі, викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. З огляду на викладене, враховуючи принцип диспозитивності, суд не може виййти за межі позовних вимог, тому вважає обґрунтованими вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за Договором № 1144201007059 оренди майна з правом викупу від 07.10.2020 у розмірі 165\~000 грн. На підставі викладеного, суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, понесені позивачем при зверненні до суду в розмірі 2481,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved