Jurisdiction: civil
Date: 2023-03-12 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. [PERSON] , в інтересах якої на підставі ордеру, виданого відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» діє представник [PERSON] звернулась до суду із позовом, в якому просила визначити додатковий строк про подання до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог зазначила. [INFO] помер син позивача - [PERSON] , [INFO] . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира [ADDRESS] та автомобіль [PERSON] . Після смерті сина позивач звернулася з відповідною заявою від 21 листопада 2022 року про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В., де отримала інформацію щодо пропуску 6 місячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини, а у подальшому - постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії від 29.11.2022 року №87/02-31. Вказана постанова мотивована тим, що відповідно до Постанови КМУ № 164 від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» зі змінами внесеними Постановою КМУ № 719 від 29.06.2022 року, передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Проте строки для прийняття спадщини або відмови від прийняття спадщини встановлені ст. ст. 1270, 1273 Цивільного кодексу України та не можуть бути змінені або визначені інакше, як законами України, прийнятими Верховною Радою України. Також у постанові було роз`яснено, про можливість звернутися до суду з відповідною заявою. Позивач, яка мешкає у місті Харкові, після 24 лютого 2022 року, з метою уникнення ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я вимушена була виїхати за межі міста Харкова. Крім того, позивач здійснює догляд за хворою матір`ю, яка потребує постійного цілодобово догляду, оскільки є інвалідом II групи. Зазначені обставини у складних умовах не дозволили їй своєчасно звернутися з відповідною заявою безпосередньо до нотаріуса, у якого вже відкрита спадкова справа на підставі заяви про прийняття спадщини відповідача [PERSON] , що унеможливлює після відкриття спадщини звернення інших спадкоємців із заявою про прийняття спадщини на власний вибір до будь-якого діючого нотаріуса. Отже, наявність обставини введення на території України воєнного стану, постійної загрози життю та здоров`ю під час артилерійських та ракетних обстрілів, позивачка не мала можливості своєчасно, до спливу 6 місячного строку звернутися безпосередньо до приватного нотаріуса Соболєвої А.В. ХМНО Харківської області з відповідною заявою про прийняття спадщини. Однак, не зважаючи на пропуск 6 місяців, які передбачені ст. 1270 Цивільного кодексу України, вона звернулася із заявою про прийняття спадщини до спливу 10 місячного строку згідно Постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Позивач вважає, що в неї були об`єктивні перешкоди для своєчасної подачі відповідної заяви, а тому існують поважні причини для надання їй додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Законом не передбачено іншої можливості для визначення додаткового строку для прийняття спадщини окрім як за рішенням суду. Участь у справі сторін та інших учасників справи. В судове засідання позивач та представник позивача [PERSON] не з`явились, надали суду заяви, в яких просять розглянути справу за їх відсутності та задовольнити позовні вимоги. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився повторно, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно і належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Рух справи. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 грудня 2022 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 24 січня 2023 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судовоого розгляду. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Харківським відділом державноої реєстрації актів цивільного стану у Харківському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 07 лютого 2022 року. [PERSON] є сином позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 25 грудня 1979 року народження. Судом встановлено, що позивач 29 листопада 2022 року звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В. із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті сина [PERSON] . Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В. від 29 листопада 2022 року [PERSON] відмовлено у задоволенні заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] сина [PERSON] у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини та ненаданням доказів постійного проживання разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини. Як вбачається зі змісту листа приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Соболєвої А.В. №4/02-14 від 10.01.2023, після смерті [PERSON] заведена спадкова справа №11/2022, заяву про прийняття спадщини після його смерті у строки, встановлені ст. 1270 ЦК України подав його син [PERSON] , заяву про відмову від прийняття спадщини його батько [PERSON] . Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду. Згідно\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Відповідно до\~статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1,3\~статті 1268 ЦК України\~визначено, що\~\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За змістом частини 1\~статті 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1статті 1270\~ЦК України). У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався. Відповідно до\~статті 64\~Конституції України,\~статей 12-1\~і\~20\~Закону України Про правовий режим воєнного стану,\~статей 7\~і\~34\~Закону України Про нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р.\~№ 64\~Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». З 29 червня 2022 року діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі\~постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану». Так, п. 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану»\~передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок. Так, основним актом цивільного законодавства України є\~Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до\~Конституції України\~та цього\~Кодексу\~(далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до\~Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до\~Цивільного кодексу України\~(частина друга\~статті 4 ЦК України). Виходячи з\~виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в\~статті 4 ЦК України\~встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім\~Конституції України,\~ЦК України\~та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно\~Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням\~ЦК України\~та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням\~ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення\~ЦК\~або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених\~Конституцією України\~та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2019 року в справі № 490/7071/16-ц (провадження № 61-25815св18). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (стаття 1270 ЦК України). Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України). Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (частина перша\~статті 1273 ЦК України). Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3\~постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин). Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються\~Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті\~1270,\~1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга\~статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя\~статті 1272 ЦК України). Отже, виходячи із вказаної правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , [INFO] , пропустила шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті сина і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (частина третя\~статті 1272 ЦК України). За змістом частини 1 та 3\~статті 1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2020 року у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18. В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що із введенням воєнного стану на території України, з метою ризику загибелі або отримання шкоди для здоров`я, вона вимушена була виїхати за межі міста Харкова. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустила строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Відповідно до частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст.3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність. Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів. Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова у період з 24 лютого 2022 року і по день звернення позивача до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, а також виїзд позивача за межі міста Харкова, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , який помер [INFO] . Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений [PERSON] строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, більш того, остання вважала, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства,

Outcome: approved