Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-21 00:00:00

1. Короткий зміст позовних вимог. В листопаді 2021 року [PERSON] звернулась до суду з даним позовом, який обґрунтувала тим, що житловий будинок з надвірними господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] ), належить їй та [PERSON] на праві спільної часткової власності, по частці у праві власності на вказане нерухоме майно. [INFO] [PERSON] помер. Спадкоємцями першої черги за законом, які у встановленому порядку прийняли спадщину після його смерті, є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . В результаті проведення реконструкції житлового будинку з надвірними господарськими будівлями та спорудами під [ADDRESS] , було створено новий об`єкт нерухомого майна у вигляді житлового будинку з надвірними господарськими будівлями та спорудами, який втратив правовий статус об`єкту права спільної часткової власності, в результаті проведення реконструкції нерухомого майна, що призвело до зміни правової природи спільної часткової власності на особисту приватну власність позивача в домоволодінні та утворення окремої виділеної частини житлового будинку в самостійний об`єкт нерухомого майна. При цьому, позивач продовжує залишатися власником частки житлового будинку з надвірними господарськими будівлями та спорудами під [ADDRESS] . У зв`язку з цим, [PERSON] просила виділити їй в натурі частку житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами під [ADDRESS] , визнавши за нею право власності на приміщення житлового будинку: 2 - кухня площею 22,3 кв.м., 3 - санвузол площею 2,4 кв.м., 4 - санвузол площею 1,4 кв.м., 5 - житлова кімната площею 16,4 кв.м., 6 - коридор площею 3,4 кв.м., 7 - шафа площею 0,7 кв.м, 8 - житлова кімната площею 21,3 кв.м., 9 - житлова кімната площею 25,2 кв.м., а всього 105,9 кв.м., а також надвірні будівлі та споруди: літній душ «С» убиральня «З», погріб «Л», колонка «Р»; припинити право спільної часткової власності на житловий будинок, з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Встановити порядок користування частиною земельної ділянки, яка призначена для обслуговування розміщеного на ній домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . В серпні 2022 року представник позивача [PERSON] подала заяву про зміну предмету позову, якою просила виділити в натурі та визнати за [PERSON] право власності на цілу відокремлену частину житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами [ADDRESS] , що складається з приміщень: кухня площею 22,3 кв.м., санвузол площею 2,4 кв.м., санвузол площею 1,4 кв.м., житлова кімната площею 16,4 кв.м., коридор площею 3,4 кв.м., шафа площею 0,7 кв.м., житлова кімната площею 21,3 кв.м., житлова кімната площею 25,2 кв.м., а всього площею 93,10 кв.м., з господарських будівель і споруд: літній душ «С», убиральня «З», погріб «Л», колонка «Р». Крім цього, встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,10195 га в [ADDRESS] , згідно варіанту №1 схеми №2 додатку №1 до висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №16-21/22 від 12 січня 2022 року (а.с.94-97). 2. Процесуальні дії у справі Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 листопада 2021 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання (а.с.41-42). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 31 серпня 2022 року, занесеною до протоколу судового засідання, від Першої бориспільської державної нотаріальної контори були витребувані відомості про коло спадкоємців [PERSON] , який помер [INFO] (а.с.100-101). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 серпня 2022 було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.102). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 січня 2023 року у приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Віценко В.О. була витребувана належним чином завірена копія спадкової справи, заведена щодо майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с.116-117). 3. Ставлення сторін до пред`явленого позову. Представник позивача [PERSON] надала до суду заяву, якою підтримала пред`явлений позов та просила суд його задовольнити у повному обсязі (а.с.152). [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явились. Натомість через канцелярію суду надали заяви, якими просили суд проводити розгляд цивільної справи за їхньої відсутності. Крім цього, зазначили, що з пред`явленим позовом ознайомлені, позовні вимоги визнають в повному обсязі та не заперечують проти їх задоволення (а.с.69,70). [PERSON] судове засідання не з`явилась, відзив на позов не надала. На підставі ч.11 ст.128 ЦПК України вона була повідомлена про судове засідання через оголошення про виклик на офіційному веб-сайті судової влади України за веб-адресою: http://bpm.ko.court.gov.ua/sud1005 (а.с.121). 4. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 30 листопада 1982 року, виданого нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Кужель Л.В., зареєстрованого в реєстрі за №2783, [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належала в рівних частинах половина житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що розташовується в [ADDRESS] , що належала померлому [PERSON] (а.с.15). Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 22 січня 1988 року, виданого нотаріусом Бориспільської міської державної нотаріальної контори Кужель Л.В., зареєстрованого в реєстрі за №138, [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями зазначеного в заповіті майна [PERSON] , а саме: 2/3 частин житлового будинку з відповідною частиною надвірних будівель, що розташовується в [ADDRESS] (а.с.16). Таким чином [PERSON] та [PERSON] набули право спільної часткової власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . При цьому, кожному із співвласників належить по частці домоволодіння. Вказана обставина підтверджується довідкою КП «Бориспільське БТІ» №2315 від 06 серпня 2018 року (а.с.30). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.10). За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Відповідачі є спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] та в межах шестимісячного строку з дня відкриття спадщини подали нотаріусу відповідні заяви про прийняття спадщини. Вказана обставина підтверджується матеріалами спадкової справи, заведеної приватним нотаріусом Бориспільського районного нотаріального округу Київської області Віценко В.О. (а.с.123,124,125). Спірні правовідносини регулюються розділу І «Право власності» книги третьої «Право власності та інші речові права» та книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. 5. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. 5.1. норми матеріального права. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. У відповідності до ч.1, ч.3 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку з дня відкриття спадщини він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно положення ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з положенням ст.317 та ст.319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч.1 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. У відповідності до ч.1, ч.2 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Згідно з ч.3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації З роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених в п.7 постанови «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» №7 від 04 жовтня 1991 року встановлено, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.14 Узагальненні «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності на житловий будинок» від 25 вересня 2015 року роз`яснив судам, що результат аналізу змісту норм статей 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин, поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Тобто визначальним для виділу частки з житлового будинку (поділу житлового будинку в натурі), який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці у ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. У випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. Таку позицію висловив і Верховний Суд України в постанові від 03 квітня 2013 року у справі №6-12цс13. Відповідно до абз.1 п.6 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» від 04 жовтня 1991 року (з подальшими змінами та доповненнями), при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. 5.2. норми процесуального права. Згідно з ч.1, ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч.1, ч.5 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. В такому висновку зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Згідно з ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. 6. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Зі змісту висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №16-21/22 від 12 січня 2022 року (а.с.79-93) експертом запропонований варіант поділу домоволодіння [ADDRESS] за яким у власність першого співвласника виділяється частина житлового будинку, що складається з кухні «2-2» площею 22,30 кв.м., санвузла «2-3» площею 2,40 кв.м., санвузла «2-4» площею 1,40 кв.м., житлової кімнати «2-5» площею 16,40 кв.м., житлової кімнати «2-9» площею 25,20 кв.м., коридору «2-6» площею 3,40 кв.м., шафи «2-7» площею 0,70 кв.м., житлової кімнати «2-8» площею 21,30 кв.м., а всього 93,10 кв.м., а також з господарських будівель та споруд: літній душ літера «С», убиральня літера «З», погріб літера «Л», колонка літера «Р». В той час як у власність другого співвласника виділяється частина житлового будинку, що складається з житлової кімнати «1-5» площею 16,20 кв.м., житлової кімнати «1-3» площею 15,70 кв.м., коридору «1-4» площею 5,40 кв.м., а всього 37,3 кв.м., а також з господарських будівель та споруд: ганок літера «а3», погріб літера «В», убиральня літера «Г», сарай літера «Д», колодязь літера «К». Крім цього, до запропонованого варіанту поділу житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами експертом також був запропонований варіант користування земельною ділянкою площею 0,2039 кв.м., яка розташовується в [ADDRESS] . Так, першому співвласнику запропоновано надати в користування земельну ділянку площею 1019,5 кв.м. з лінією розмежування, яка проходить: з точки 2, що знаходиться на передній межі ділянки на відстані 21,45 м від лівого переднього кута ділянки (точка 3) прямо паралельно лівій межі ділянки на відстань 19,19 м до точки 10, що знаходиться на початку лінії поділу житлового будинку, літера «А1»; з точки 10 по лінії поділу житлового будинку літера «А1» до точки 9; з точки 9 прямо на відстань 18,54 м до точки 8, що знаходиться на задній межі ділянки, на відстані 18,09 м від лівого заднього кута (точка 4); з точки 8 вліво по задній, лівій, передніх межах через точки 4,3 до вихідної точки 2. Тоді як другому співвласнику надати в користування земельну ділянку площею 1019,5 кв.м. з лінією розмежування, яка проходить з точки 2, що знаходиться на передній межі ділянки на відстані 21,45 м від лівого переднього кута ділянки (точка 3) прямо паралельно лівій межі ділянки на відстань 19,19 м до точки 10, що знаходиться на початку лінії поділу житлового будинку літера «А1»; з точки 10 по лінії поділу житлового будинку літера «А1» до точки 9; з точки 9 прямо на відстань 18,54 м до точки 8, що знаходиться на задній межі ділянки, на відстані 18,09 м від лівого заднього кута (точка 4); з точки 8 вправо по задній, правій, передніх межах через точки 5,6,7,1 до вихідної точки 2. Відповідачами не надано до суду будь-яких доказів, які б спростовували допустимість та достовірність висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №16-21/22 від 12 січня 2022 року, складеного судовим експертом Бойком М.В. 7. Висновки суду. З огляду на викладене, суд вважає, що позивачу необхідно виділити в натурі частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами під [ADDRESS] , визнавши за нею право власності на приміщення житлового будинку, що складається з кухні «2-2» площею 22,30 кв.м., санвузла «2-3» площею 2,40 кв.м., санвузла «2-4» площею 1,40 кв.м., житлової кімнати «2-5» площею 16,40 кв.м., житлової кімнати «2-9» площею 25,20 кв.м., коридору «2-6» площею 3,40 кв.м., шафи «2-7» площею 0,70 кв.м., житлової кімнати «2-8» площею 21,30 кв.м., а всього 93,10 кв.м., а також з господарських будівель та споруд: літній душ літера «С», убиральня літера «З», погріб літера «Л», колонка літера «Р». При цьому, право спільної часткової власності на житловий будинок, з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] належить припинити. Крім цього, суд вважає за можливе встановити порядок користування земельною ділянкою площею 0,2039 га, яка розташовується в [ADDRESS] , за варіантом №1 висновку експерта за результатами проведення судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №16-21/22 від 12 січня 2022 року. Зокрема, у користування позивача слід виділити земельну ділянку площею 1019,5 кв.м. з лінією розмежування, яка проходить: з точки 2, що знаходиться на передній межі ділянки на відстані 21,45 м від лівого переднього кута ділянки (точка 3) прямо паралельно лівій межі ділянки на відстань 19,19 м до точки 10, що знаходиться на початку лінії поділу житлового будинку, літера «А1»; з точки 10 по лінії поділу житлового будинку літера «А1» до точки 9; з точки 9 прямо на відстань 18,54 м до точки 8, що знаходиться на задній межі ділянки, на відстані 18,09 м від лівого заднього кута (точка 4); з точки 8 вліво по задній, лівій, передніх межах через точки 4,3 до вихідної точки 2. На підставі викладеного та

Outcome: approved