Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-20 00:00:00

[PERSON] звернулася до Коломацького районного суду Харківської області із заявою, в якій просить суд встановити факт, що вона є рідною дочкою [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування заяви [PERSON] зазначає, що [INFO] померла її мати [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй майно, і, як вказала заявниця, нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки в свідоцтві про її народження неправильно вказано ім`я покійної матері як « [PERSON] », в той час як правильним написанням ім`я померлої є « [PERSON] ». З огляду на існування вказаної вище обставини та з метою реалізації свого права на спадкування заявниця просила суд встановити факт, що вона є рідною [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідною ухвалою, постановленою суддею Коломацького районного суду Харківської області 25 січня 2023 року, відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження за вказаною вище заявою і справу призначено до розгляду у судовому засіданні. Будь-які процесуальні дії, як то забезпечення доказів, зупинення і поновлення провадження тощо, не вчинялися. У судовому засіданні за явниця підтримала заявлену вимогу, надала суду пояснення в її обґрунтування та просила суд задовольнити заяву, встановивши факт її родинних відносин із померлою матір`ю [PERSON] . Представник Коломацької селищної ради Богодухівського району Харківській області, будучи належним чином повідомленим про місце, дату і час розгляду справи (а.с. 23), у судове засідання не з`явився, при цьому від Коломацького селищного голови Богодухівського району Харківської області до суду подано заяву за №227/01-51/23 від 13 лютого 2023 року (а. с. 26), в якій селищний голова просив суд провести розгляд справи за відсутності представника Коломацької селищної ради Богодухівського району Харківській області та зазначив, що відповідна селищна рада не заперечує проти задоволення заявленої [PERSON] вимоги. Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено право учасника справи заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Частиною 1ст. 293 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. На відміну від позовного провадження, окремому провадженню притаманні такі ознаки, які характеризують його структурну самостійність і прикладну значущість, і які визначаються такою суттєвою ознакою, як безспірність розгляду справ, що віднесені до окремого провадження. Безспірність слід розуміти лише як відсутність спору про суб`єктивне матеріальне право, але не відсутність спору про існування факту, що встановлюється. Слід врахувати, що важливою є не тільки конкретна мета встановлення факту, а його зв`язок із певним суб`єктивним матеріальним правом. Згідно п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У відповідності до вимог ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК України, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. У відповідності до п.1 ч.1 статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту, зокрема родинних відносин між фізичними особами. Постановою Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що такі справи розглядаються якщо: відповідно до закону, такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих або майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язане з подальшим вирішенням суперечки про право. Із паспорта громадянина України серії [NUMBER] , виданого 19 листопада 1997 року Московським РВ ХМУ УМВСУ в Харківській області, вбачається, що його власником є [PERSON] , яка народилася [INFO] ( а.с. 7). Із свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 19 листопада 1976 року Харківським палацом одружень «Дзержинський», вбачається, що 19 листопада 1976 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , укладений шлюб, після укладення якого дружині присвоєно прізвище [PERSON] (а.с. 27). Як пояснила у судовому засіданні заявниця, вищевказаний шлюб між нею та [PERSON] був розірваний, а в подальшому, приблизно через 10 років, вона знову вийшла заміж за колишнього чоловіка. Так, згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 01 червня 2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Московського районного управління юстиції, 01 червня 2001 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , укладений шлюб, після укладення якого дружині присвоєно прізвище [PERSON] (а.с. 9). Із свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 14 червня 1952 року Шляхівською сільською радою Коломацького району Харківській області, вбачається що [INFO] в селі ШляховаКоломацького району Харківської області народилася [PERSON] , батьком якої є [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . Вказане свідоцтво оформлено російською мовою, а тому всі його дані, включаючи і прізвища, імена та по батькові батьків народженої дитини, записані рукописним шрифтом російською мовою (а.с. 8). [INFO] в селі Шляхова Коломацького району Харківської області у [PERSON] та [PERSON] народився син [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Шляхівською сільською радою Коломацького району Харківській області 17жовтня 1956 року. Вказане свідоцтво оформлено російською мовою, а тому всі його дані, включаючи і прізвища, імена та по батькові батьків народженої дитини, записані рукописним шрифтом російською мовою (а.с.11 ). Відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 13 червня 1952 року виконкомом Шляхівської сільської ради Коломацького району Харківській області, 13 червня 1952 року між [PERSON] , 1926 року народження, та [PERSON] , 1930 року народження, укладений шлюб, після укладення якого дружині присвоєно прізвище [PERSON] . Вказане свідоцтво також оформлено російською мовою, а тому всі його дані, включаючи і прізвища, імена та по батькові подружжя, записані рукописним шрифтом російською мовою (а.с.12). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 08 листопада 2021 року виконавчим комітетом Коломацької селищної ради Богодухівського району Харківської області [PERSON] , 1930 року народження, померла [INFO] у віці 91 рік (а.с. 14). Із державного акту на право приватної власності на землю серія Р2 №768397 10 січня 2003 року Коломацькою райдержадміністрацією, вбачається що [PERSON] є власником земельної ділянки з кадастровим номером 6323281200:01:000:0091, загальною площею 8,23 га (а.с. 13). Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] дали свої показання про те, що вони із дитинства добре знайомі із заявницею [PERSON] , дівоче прізвище якої [PERSON] , та її братом і батьками, бо вони проживали в одному селі із заявницею, разом із нею та її братом [PERSON] ходили до школи, товаришували. Також свідки пояснили, що маму [PERSON] та її рідного брата [PERSON] в селі всі називали [PERSON] , хоча за документами справжнє ім`я покійної - [PERSON] . Таким чином, сукупністю наданих заявницею та досліджених судом доказів повністю підтверджено існування факту, про встановлення якого просить заявниця. Існування вказаних сумнівів щодо наявності родинних відносин між заявницею та її рідною матір`ю стало перешкодою у реалізації [PERSON] її права на спадкування, і, беручи до уваги те, що іншим способом, окрім встановлення факту родинних відносин у судовому порядку, подолати таку перешкоду неможливо, а також з огляду на повну доведеність встановлюваного факту, що не пов`язується із подальшим вирішенням спору про право, суд вважає заяву повністю обґрунтованою і такою, що має бути задоволеною. На підставі зазначеного та

Outcome: approved