Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-27 00:00:00

Позивачі звернулись до суду з позовною заявою про відшкодування матеріальних збитків, завданих залиттям квартири. Обґрунтовують свої вимоги тим, що вони є співвласниками квартири за адресою [ADDRESS] , а відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 17.07.2021 мало місце залиття квартири позивачів. Як встановлено Актом про залиття квартири від 20.07.2021, залиття квартири [ADDRESS] відбулося з квартири [ADDRESS] по причині пориву гнучкої підводки гарячого водопостачання до змішувача на кухні. Підводка встановлена мешканцями самостійно. Згідно Звіту про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості, право вимоги відшкодування матеріальних витрат понесених внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , вартість матеріальних збитків складає 106600,00грн. Факт заподіяння шкоди позивачам та її заподіяння з вини відповідача підтверджується Актом про залиття квартири від 20.07.2021 року ЖЕД - 310. Витрати які позивачі понесли за виконання Звіту про оцінку вартості матеріального збитку внаслідок залиття складає 4000грн. Таким чином, загальний розмір збитків завданих позивачам складає 110 600,00грн. Просять стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , матеріальні збитки, спричинені залиттям квартири у розмірі 27 650,00грн, моральну шкоду у розмірі 10000грн та витрати на сплату судового збору у розмірі 1506грн, стягнути на користь [PERSON] матеріальні збитки, спричинені залиттям квартири у розмірі 27 650,00грн, моральну шкоду у розмірі 10000грн, стягнути на користь [PERSON] матеріальні збитки, спричинені залиттям квартири у розмірі 27 650,00грн, моральну шкоду у розмірі 10000грн, та на користь [PERSON] матеріальні збитки, спричинені залиттям квартири у розмірі 27 650,00грн, моральну шкоду у розмірі 10000грн. Ухвалою Деснянського районного суму м. Києва від 24.11.2021 відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження, визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. 04.08.2022 від представника відповідача [PERSON] - адвоката Микитишин О.М. до суду подано відзив (попередній) на позовну заяву, відповідно до якого просять з метою збереження за відповідачем права на подачу заперечень по суті спору і надання належних та достовірних доказів, подають відзив (попередній) на позовну заяву та зобов`язуються у розумні строки, але з урахуванням часу, необхідного для ознайомлення/ на надання відповіді на відзив з боку позивачів та до призначеної дати наступного засідання - 13.09.2022 надати свої заперечення на позовну заяву в порядку вимог ЦПК України, однак основний відзив так і не було подано до суду. 06.10.2022 в судовому засіданні представником відповідача [PERSON] , адвокатом Микитишин О.М. було заявлено клопотання про залучення в якості співвідповідачів власників квартири [PERSON] , [PERSON] . Однак позивачі заперечували проти залучення вказаних осіб в якості співвідповідачів, тому судом було ухвалено про залучення [PERSON] та [PERSON] в якості третіх осіб, про що внесено до протоколу судового засідання. 29.11.2022 від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про збільшення позовних вимог, яка прийнята судом, відповідно до якої зазначено, що на підставі інфляції, з метою визначення ринкової вартості на теперішній час, право вимоги відшкодування матеріальних втрат, понесених внаслідок залиття квартири, позивач [PERSON] звернувся до ПП «Експертзабезпечення» з проханням провести актуалізацію оцінки збитків згідно договору № 1344 від 11 серпня 2021 року. Оцінювач, який діяв згідно сертифіката ФДМУ №423/21 від 27 травня 2021 року та договору на проведення незалежної оцінки № 1344 від 11 серпня 2021 року, провів незалежну оцінку майнових прав застосувавши витратний загальноприйнятний підхід і надав Звіт про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості, право вимоги відшкодування матеріальних втрат понесених внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] та висновок про вартість матеріального збитку розраховану станом на 24 жовтня 2022 року. Згідно висновку ринкова вартість матеріального збитку становить: 162 800,00грн без ПДВ. Витрати, на проведення звіту склали 1200,00грн. А отже, загальний розмір матеріальних збитків завданих позивачам становить 164 000,00грн, який просять стягнути з [PERSON] на користь позивачів в рівних долях. 01.12.2022 від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява про відшкодування витрат на послуги адвоката, відповідно до якої зазначають, що за правову допомогу та юридичний супровід у написанні позовної заяви витратили 3700грн та у разі задоволення рішення на користь позивачів просять включити до суми судових витрат витрати на послуги адвоката. Позивач [PERSON] в судове засідання 28.02.2023 з'явився, позов підтримував в повному обсязі та просив його задовольнити. Позивач [PERSON] в судове засідання 28.02.2023 з'явилась, позов підтримувала в повному обсязі та просила його задовольнити. Позивачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились. Подали до суду заяви з проханням слухати справу у їх відсутності, позовні вимоги просили задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Микитишин О.М. в судове засідання 28.02.2023 з'явилась. Проти задоволення позову заперечувала, просила відмовити в задоволенні позову Треті особи [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились. Подали до суду заяву з проханням слухати справу у їх відсутності. Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню, з таких підстав. Судом встановлені такі факти та їх правовідносини. Позивачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 16.12.1997 №5640. Власниками квартири [ADDRESS] , відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 05.04.2000 є відповідачка [PERSON] та треті особи по справі - [PERSON] , [PERSON] . 17.07.2021 відбулось залиття квартири позивачів. Як встановлено Актом про залиття квартири від 20.07.2021 затвердженого Головним інженером ЖЕД - 310, залиття квартири [ADDRESS] відбулося з квартири [ADDRESS] по причині порива гнучкої підводки гарячого водопостачання до змішувача на кухні. Підводка встановлена мешканцями самостійно. Комісійне обстеження квартири [ADDRESS] встановлено наступне: - Велика кімната (площею 19,1кв.м.) - спостерігаються сліди залиття стін по периметру та підлоги; від стелі до підлоги на відстані 1 - 1,5 м. шпалери відшаровані по стикам; міжкімнатні двері вологі та частково деформовані; - Маленька кімната (площею 11,5кв.м.) - на стелі в трьох кутах жовті плями загальною площею 1 кв.м. (покриття водоемульсійною фарбою); на стіні з вікном, від стелі на відстань 0,3-1 м., шпалери відшаровані по стикам; - Кухня - на стелі вологі сліди з відшарування шпалер площею 4кв.м, на стіні довжиною 2 м. і на відстані від стелі до підлоги 1,5 м. шпалери відшаровані; - Коридор при вході - вологі сліди на стелі по периметру 3 м х 1,4 м шириною до 0,2 м.; покриття стелі водоемульсійною фарбою; - Коридор біля кухні - на стелі, площею 2кв.м, спостерігається часткове вздуття водоемульсійної фарби та місцями жовті плями; стіна, до якої вбудована шафа, волога; - Туалет - на стелі по периметру спостерігаються жовті плями площею 0,5кв.м; двері вологі та частково деформовані; - Електромережа - в квартирі світло та розетки не працюють. Згідно Звіту про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості, право вимоги відшкодування матеріальних витрат понесених внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] (дата звіту/оцінки 17.08.2021), визначено, що ринкова вартість матеріальних збитків становить 106600,00грн. Витрати які [PERSON] поніс за виконання Звіту про оцінку вартості матеріального збитку внаслідок залиття становить 4000грн, що підтверджується копією Договору № 1344 на проведення незалежної оцінки від 11.08.2021, Актом завдання-прийняття виконаних робіт від 20.08.2021 та квитанцією до прибуткового касового ордеру № 105 від 20.08.2021. Однак на підставі інфляції, з метою визначення ринкової вартості на теперішній час стороною позивача було здійснено звернення до ПП «Експертзабезпечення» задля проведення актуалізації оцінки збитків згідно договору від 11.08.2021. Згідно Звіту про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості, право вимоги відшкодування матеріальних витрат понесених внаслідок залиття квартири за адресою: [ADDRESS] (дата звіту/оцінки 24.10.2022), визначено, що ринкова вартість матеріальних збитків становить 162800,00грн. Витрати які позивач [PERSON] поніс за виконання Звіту про оцінку вартості матеріального збитку внаслідок залиття становить 1200грн, що підтверджується рахунком №1344. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно із ч. 4 ст. 319 ЦК України та ст. 151 Житлового кодексу України, власність зобов`язує, громадяни, які мають у приватній власності житловий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Порядок складання акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за №927/11207. Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибуткової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин З додатку №4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується, що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) В акті повинен міститися висновок про те, хто заподіяв шкоду. Отже в даному акті встановлена чітка причина залиття, а саме, яка поломка призвела до залиття, які саме дії здійснювалися, перелік пошкоджень, обсяг необхідного ремонту, тощо, тобто акт відповідає вимогам, встановленим до складання таких актів, та містить всіх необхідних відомостей. Статтею 323 ЦК України передбачено, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. У статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що на споживача покладені наступні обов`язки: своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини та за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини. Відповідно до статті 319, 322 ЦК України власність зобов`язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Згідно із ст. 383 ЦК України, передбачено, що власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартири, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до частини 1 та 2 статті 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Згідно із ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи положення процесуальних норм, під час розгляду справ у порядку цивільного судочинства обов`язок доказування покладається як на позивача, так і на відповідача. Також, суддею в судових засідання було роз`яснено, що якщо у сторін висновок (звіт) експерта викликає сумнів щодо його правильності, суд може за заявою учасника справи призначити експертизу, відповідно до статті 103-104 ЦПК України. Однак, процесуальні права сторін в судовому засіданні та вимоги Цивільного процесуального кодексу України про призначення експертизи, були проігноровані сторонами по справі. Також неспроможними є доводи сторони відповідача про недоведеність вини відповідача у заподіянні позивачу шкоди внаслідок залиття квартири, оскільки у деліктних зобов`язаннях діє презумпція вини, а відповідач не довів свою невинуватість. В процесі розгляду даної справи стороною відповідача не спростовано, що квартира позивачів зазнала пошкоджень в наслідок залиття з квартири відповідача. Також не спростовано, що причиною залиття стало порив гнучкої підводки гарячого водопостачання до змішувача на кухні, яка була встановлена мешканцями квартири [ADDRESS] самостійно. Отже суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття, відповідно до звіту про незалежну оцінку майнових прав, з метою визначення ринкової вартості, право вимоги відшкодування матеріальних витрат понесених внаслідок залиття квартири від 24.10.2022, в розмірі 162800,00грн та витрат на проведення оцінки розмірі матеріального збитку в сумі 1200,00грн підлягають задоволенню, оскільки є обґрунтованим та доведеними. Однак враховуючи, норми цивільного права, що всі власники зобов`язуються нести відповідальність за своє майно, що їм належить, а квартира[ADDRESS] на праві власності відповідно до Договору купівлі-продажу квартири від 05.04.2000 належить в рівних частинах третім особам по справі [PERSON] , [PERSON] та відповідачці [PERSON] , суд вважає правильним стягнути з [PERSON] , як з відповідача та одного з трьох власників квартири на користь позивачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 54266,66грн = (163800,00грн : на трьох власників), що становить на кожного позивача по 13566,66грн. Витрати на проведення оцінки розміру матеріального збитку в сумі 400,00грн (1200,00грн : на трьох власників) стягнути з відповідачки на користь позивача [PERSON] , як сторона яка понесла фактичні витрати самостійно, що підтверджується платіжними дорученнями. Суд вважає привільним роз`яснити позивачам право звернення до суду для захисту своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав до належних відповідачів, оскільки визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Щодо відшкодування моральної шкоди суд дійшов до такого. Відповідно до частин першої - третьої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з положеннями частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода відшкодовується особою, що її завдала за наявності її вини. Відповідно до роз`яснень, наданих у пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відшкодування моральної шкоди, оскільки не було доведено обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо) небезпеку для життя і здоров`я, яких зазнали позивачі, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), який би відповідав вимогам щодо відшкодування в розмірах 10000,00грн кожному. Відповідно до частин 1 та 3 (пункт 1) статті 133 та частин 1 - 3 ст. 137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Частини 1-3 статті 134 ЦПК України визначають, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. У разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи. Згідно з ч.8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою. Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом (професійна правнича допомога) робіт; часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Разом з цим, Договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору (ст.1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). З матеріалів справи вбачається, що правову допомогу позивачам та юридичний супровід у написанні позовної заяви здійснював адвокат Петренко А.С., що підтверджується Договором 05/11/21 від 05.11.2021 укладеного на ім`я [PERSON] та Додатку № 1 до Договору 05/11/21 від 05.11.2021, Актом виконаних робіт № 1 від 16.11.2021, квитанціями до прибуткового касового ордеру від 05.11.2021, 16.11.2021, розрахунком суми гонорару за надану адвокатом правову допомогу на загальну суму 3700грн. Отже судом враховується дотримання співмірності затрат на правничу допомогу та з ціною позову і вважає, що необхідно стягнути з відповідачки на користь позивача [PERSON] , який укладав договір про надання правової допомоги та здійснював оплату, витрат на правничу допомогу в сумі 3700,00грн, яка відповідає критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, а також не суперечить принципу розподілу таких витрат. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Так як саме позивач [PERSON] отримував правову допомогу за Договором 05/11/21 від 05.11.2021 укладеного на його ім`я та сплатив судовий збір у розмірі 1536,80грн, що підтверджується квитанцією № 7 від 06.11.2021, дані кошти слід стягнути з відповідачки [PERSON] на користь позивача [PERSON] .

Outcome: partial