Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-13 00:00:00

У березні 2019 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява [PERSON] до Комунального підприємства «Муніципальна варта» Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] , про стягнення середньої заробітної плати за несвоєчасний розрахунок при звільненні, в якій позивач просив суд стягнути з відповідача на його користь середню заробітну плату за час затримання остаточного розрахунку з працівником у розмірі 57\~164, 00 грн., грошову компенсацію по заборгованості з урахуванням індексу інфляції у розмірі 4\~156,64 грн., а всього 61\~320,64 грн. Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач посилався на те, що рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.10.2017 (цивільна справа №200/21244/16), яке набрало законної сили, стягнуто з КП «Муніципальна поліція» ДМР на його користь заборгованість із заробітної плати у розмірі 18\~911,78 грн., грошову компенсацію з урахуванням індексу інфляції у розмірі 15\~450,64 грн., розмір середньої заробітної плати за час затримки у розмірі 88\~600,00 грн., а всього 122\~962,42 грн. З огляду на те, що стягнуту суму фактично було виплачено 18.10.2018, [PERSON] , вважав за необхідне звернутись до суду з даним позовом про стягнення середньої заробітної плати за період з 13.02.2016 (12.02.2016 дата до якої було стягнуто суми за рішенням суду від 18.10.2017) по 18.10.2018 (день фактичного виконання рішення суду від 18.10.2017). Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач надав відзив в якому зазначив, що заявлені позовні вимоги є не підлягають задоволенню, оскільки позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду. Ухвалою судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В. від 25.03.2019 відкрито провадження у справі. У зв`язку із відстороненням судді [PERSON] від здійснення правосуддя, справу було передано судді Сліщенку Ю.Г., яким за ухвалою від 24.02.2020 її прийнято до свого провадження. У зв`язку із звільненням судді [PERSON] у відставку справу було передано судді Кондрашову І.А., яким за ухвалою від 12.04.2021 її прийнято до свого провадження та вирішено проводити розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 17.02.2022 залучено до розгляду в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору [PERSON] . Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.08.2022 відмовлено у прийнятті зустрічного позову КП «Муніципальна варта» ДМР. Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 14.02.2023 відмовлено в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду. У судовому засіданні представник позивач підтримав заявлені позовні вимоги, надав пояснення аналогічні викладеним у позові. У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти заявлених позовних вимог, надав пояснення аналогічні викладеним у відзиві. Третя особа, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи до суду не з`явилась, про причини не явки суд не повідомила, письмових пояснень не надала. Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до таких висновків. Відповідно до\~копії рішення\~Бабушкінського районного\~суду м.\~Дніпропетровська від\~18.10.2017\~(цивільна\~справа №200/21244/16),\~стягнуто з\~КП «Муніципальна\~поліція» ДМР\~на користь\~ [PERSON] \~заборгованість по\~заробітній платі\~у розмірі\~18\~911,\~78\~грн.,\~грошову компенсацію\~з урахуванням\~індексу інфляції\~у розмірі\~15\~450,64\~грн.,\~розмір середньої\~заробітної плати\~за час\~затримки у\~розмірі 88\~600,00\~грн.,\~а всього\~122\~962,42\~грн. У рішенні зазначено, що період стягнення середнього заробітку за час його затримки з 21.3.2014 по 12.12.2016. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 15.08.2018, рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.10.2017 залишено без змін. Згідно з копією виконавчого листа виданого 01.10.2018 по справі №200/21244/16, вирішено стягнути з КП «Муніципальна поліція» ДМР на користь [PERSON] заборгованість по заробітній платі у розмірі 18\~911, 78 грн., грошову компенсацію з урахуванням індексу інфляції у розмірі 15\~450,64 грн., розмір середньої заробітної плати за час затримки у розмірі 88\~600,00 грн., а всього 122\~962,42 грн. Відповідно до копії постанови про закінчення виконавчого провадження від 31.10.2018 винесеної державним виконавцем Шевченківського ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Данченком О.М., закінчено виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №200/21244/16 зі стягнення на користь [PERSON] заборгованості по заробітній платі у розмірі 18\~911,78 грн., грошової компенсації з урахуванням індексу інфляції у розмірі 88\~600,00 грн., а всього 122\~962,42 грн. Згідно з копією виписки за картковим рахунком [PERSON] , 18.10.2018 було зараховано виплату із заборгованості по заробітній платі у розмірі 98\~489,82 грн. На підтвердження перерахування коштів, відповідачем надано копії платіжних доручень. За змістом\~ ст.117 КЗпП України\~в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені у\~статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. У постанові Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року у справі № 682/3060/16-ц (провадження № 61-23170сво18) зроблено висновок, що «звернення працівника, який у день звільнення не працював, до суду з позовом про стягнення сум, які належать йому до виплати від підприємства, установи, організації станом на день звільнення, а також середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,\~слід вважати пред`явленням вимоги про розрахунок, яка передбачена статтею 116 КЗпП (якщо така вимога раніше не пред`являлась).\~У такому випадку відповідальність роботодавця\~на підставі статті 117 КЗпП наступає після звернення звільненого працівника до суду та невиплати після пред`явлення вимоги роботодавцем всіх сум, які йому належать.\~Час затримки\~розрахунку при\~звільненні позивача починається з моменту коли відповідачеві стало відомо про вимогу позивача: отримання відповідачем копії позовної заяви або проведення судом судового засідання (за відсутності відомостей про дату отримання копії позовної заяви) до фактичної виплати заробітної плати.\~Відповідальність за затримку розрахунку при звільненні за статтею 117 КЗпП настає лише у разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівнику сум у строки, передбачені у статті 116 КЗпП. Тягар відсутності вини у вчиненні такого порушення покладається на роботодавця (власника або уповноважений ним орган)». Тобто,\~з вищезазначеного\~вбачається,\~що часом\~затримки розрахунку\~вважається період з моменту коли відповідачеві стало відомо про вимогу позивача до фактичної виплати заробітної плати. З огляду на те, що відповідачем було проведено розрахунок з позивачем, у повному обсязі, лише у жовтні 2018 року, у відповідача виник обов`язок щодо сплати сум визначених ст.117 КЗпП. Здійснення розрахунків середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку визначено в Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100. В постанові ВСУ у справі № 6-2807цс16 від 01.03.2017, зазначено, що при обчисленні розміру середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку слід використовувати формулу, за якою обрахуванню підлягає період затримки саме за робочі дні виходячи із середньоденного заробітку, обчисленого відповідно до положень Порядку, якщо іншого не передбачено чинним законодавством. Отже, виходячи з матеріалів справи та приписів норм матеріального права, які регулюють виниклі правовідносини, до стягнення\~підлягає середня\~заробітна плата\~за час\~затримки розрахунку\~у розмірі\~57\~164,00\~грн.,\~яка вирахувана\~виходячи з кількості робочих днів затримки розрахунку при звільненні (з 13.02.2016 по день зарахування коштів на рахунок позивача 18.10.2018), що становить 461 робочий день та розміру середнього заробітку визначеного на рівні 124,00 грн. (денний розмір заробітної плати позивача встановлений рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 18.10.2017). Згідно зі ст.34 ЗУ «Про оплату праці» у зв`язку із порушенням строків виплати заробітної плати працівникам також проводиться компенсація втрати частини заробітної плати відповідно до індексу зростання цін на споживчі товари і тарифів на послуги у порядку, встановленому чинним законодавством. За нормами ст.1 ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи). Відповідно до ст.2 ЗУ «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, заробітна плата (грошове забезпечення). Відповідно до положень статей 3,4 Закону України «Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати» сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться). Виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць. Беручи до уваги, що відповідачем допущено порушення строків розрахунку при звільненні з позивачем, суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок та зважаючи на відсутність заперечень щодо суми вказаної в ньому, вважає заявлену вимогу про стягнення інфляційних збитків за період з грудня 2016 року по вересень 2018 року у розмірі 4\~156,64 грн. обґрунтованою. Посилання відповідача щодо пропуску позивачем тримісячного строку звернення до суду з заявленими вимогами, спростовується вищенаведеними приписами Закону.

Outcome: approved