Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-13 00:00:00

Позиція сторін у справі Позов 1 У грудні 2022 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , ПП «ОРБІТА СЕРВІС», [PERSON] та ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що [INFO] у всесвітній мережі «Інтернет» на особистому Telegram каналі [PERSON] (посилання: [INFO] розміщено відео інтерв`ю останнього з [PERSON] з підзаголовком «[INFO] . Цього ж дня, [INFO], на сайті UA-Football, з посиланням на вказане відео інтерв`ю, розміщено у вигляді тексту його частину, під назвою статті: «[INFO]». [INFO] дане відео інтерв`ю розміщено [PERSON] на своїй сторінці у соціальній мережі Facebook всесвітньої мережі Інтернет, користувач - [PERSON] . Крім цього, [INFO] зазначене вище відео інтерв`ю розміщено [PERSON] на своїй сторінці у соціальній мережі Instagram, користувач - [PERSON] . Також, [INFO] на відеохостингу YouTube, який надає послуги розміщення відеоматеріалів, на каналі Petrove TV (посилання на канал: [INFO] розміщено вказане інтерв`ю з назвою « [INFO]». У наведеному відео інтерв`ю [PERSON] повідомив, серед іншого, наступну інформацію про [PERSON] : « [PERSON] це уже єсть проблема»; «він гнилий»; «Ота табачка, яка работає на контрабас всю осознану свою жизнь і за шо построилась та база і хто у нього компаньйони із росії»; «він просто миша»; «він просто шавка в чужих руках»; «гнильо виливається наружу»; «це шавка в чужих руках»; «[PERSON] грає за контрабас»; «Скільки він плоте налогів в місяці, а скільки краде. І як він заказав Жовтоводську фабрику за 2 мільйона доларов»; «він начинає заказивать, а сам работає»; «Чо ти не платиш?»; «В мене нема ворованих грошей, от і вся різниця мєжду мною і ним». Відомості такого змісту стосовно [PERSON] , як особи, що займається комерційною діяльністю і бере активну участь у соціально-політичному житті країни, безумовно мають негативну семантичну спрямованість щодо нього, оскільки містять відомості про нібито вчинення ним дій, які суперечать суспільній моралі та деяким законам, а отже є інформацією, яка має негативний характер стосовно [PERSON] . Крім того, висловлювання: «Він просто цього ще не розуміє, що він просто шавка в чужих руках»; «Те що робить щас [PERSON] , він просто придурок, конкретний при том»; «Так вот [PERSON] - конкретний дурак»; «Я ж казав, це шавка в чужих руках» беззаперечно вказують на те, що повідомлена [PERSON] у відео інтерв`ю інформація щодо [PERSON] , має не лише негативний, а й образливий характер. При цьому, негативна інформація щодо особи [PERSON] та його діяльності, зафіксована в інтерв`ю [PERSON] , у висловлюваннях останнього: «Ота табачка, яка работає на контрабас всю осознану свою жизнь і за шо построилась та база і хто у нього компаньйони із росії», «Ота табачка, яка работає на контрабас всю осознану свою жизнь і за шо построилась та база і хто у нього компаньйони із росії», «Я граю за зароблені гроші, а [PERSON] грає за контрабас… Ви говорите, що [PERSON] грає за контрабас, а у Вас самого є докази, що він грає за контрабас? «Так конечно, ну фабрика, ну як…», «Я щас соберу конференцію, зря мене тронув... Я щас соберу, так як він собрав, прес-конференцію і соберу, і скажу, скільки він налогів плоте в місяць. Я все зроблю, факти... Скільки він плоте налогів в місяці, а скільки краде. І як він заказав Жовтоводську фабрику за 2 мільйона доларов. Я все розкажу. Хай тільки тепер… Він хотів цього, ну значить будем воювать» та «Дві фабрики в Україні работає, всі про це знають, і оце він начинає заказивать, а сам работає», «Повинні платить всі податки. Так платіть усі податки. Чо ти не платиш?», «А як буде платить податки тоді подивимся буде він такі бази строїть» - висловлена ним у формі фактичних тверджень, а не оціночних суджень. Разом з цим, висловлена [PERSON] у публічному просторі всесвітньої мережі Інтернет негативна інформація про [PERSON] , викладена у формі образливих висловлювань та фактичних тверджень, за відсутності будь-яких позитивних характеристик вказаної особи, дає можливість широкому колу користувачів мережі Інтернет зробити висновок про невідповідність діяльності [PERSON] суспільній моралі і законам, а отже знижує авторитет останнього у суспільстві і сприяє формуванню у користувача негативного образу [PERSON] та ставлення до нього, що вказує на її принизливий характер. У зв`язку з тим, що негативна та недостовірна інформація була висловлена у відео інтерв`ю саме [PERSON] позивач вважає, що йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює у 30 копійок, і ця шкода полягає відшкодуванню лише вказаним відповідачем. Позов 2 Також у січні 2023 року [PERSON] звернувся до суду із позовом до [PERSON] , ПП «ОРБІТА СЕРВІС», ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що [INFO] на відеохостингу YouTube, який надає послуги розміщення відеоматеріалів, на каналі Petrove TV (посилання на канал: [INFO]), розміщено відео інтерв`ю з [PERSON] з назвою: « [PERSON] про тарифи на електроенергію». [INFO], на сайті UA-Football, з посиланням на вказане відео інтерв`ю, розміщено у вигляді тексту його частину, під назвою статті: «[INFO]». У наведеному відео інтерв`ю [PERSON] повідомив, серед іншого, наступну інформацію про [PERSON] : «за 2021 рік [PERSON] з той фабрики недоплатив 16 мільярдів гривень, а заплатив 3 мільярда 400 гривень, 16 мільярдів недоплатив»; «за 22 рік він не заплатив близько 20 мільярдів. Ви цифри думаєте? Цифри , вдумайтесь, для того, щоб підвищити пенсії на всю Україну, на всіх пенсіонерів, треба 3-4 мільярди, а тут не доплачують у бюджет 16, 20, 36 мільярдів за 2 года! І він працює»; «тому я як узнав цифри, я в недавньому інтерв`ю, я давав інтерв`ю, що [PERSON] - миша, Ви знаєте я помилився. [PERSON] не миша, він ціла криса, щоб красти так у українського народу». Відомості такого змісту стосовно [PERSON] , як особи, що займається комерційною діяльністю і бере активну участь у соціально-політичному житті країни, безумовно мають негативну семантичну спрямованість щодо нього, оскільки містять відомості про аморальне і неетичне поводження в суспільстві, недобросовісність при здійсненні підприємницької діяльності та про нібито вчинення ним дій, які суперечать деяким законам, а отже є інформацією, яка має негативний характер стосовно [PERSON] . Крім того, висловлювання: «тому я як узнав цифри, я в недавньому інтерв`ю, я давав інтерв`ю, що [PERSON] - миша, Ви знаєте я помилився. [PERSON] не миша, він ціла криса, щоб красти так у українського народу» беззаперечно вказують на те, що повідомлена [PERSON] інформація щодо [PERSON] , має не лише негативний, а й образливий характер. При цьому, негативна інформація щодо особи [PERSON] та його діяльності, зафіксована в інтерв`ю [PERSON] , у висловлюваннях останнього: «за 2021 рік [PERSON] з той фабрики недоплатив 16 мільярдів гривень, а заплатив 3 мільярда 400 гривень, 16 мільярдів недоплатив»; «за 22 рік він не заплатив близько 20 мільярдів. Ви цифри думаєте? Цифри , вдумайтесь, для того, щоб підвищити пенсії на всю Україну, на всіх пенсіонерів, треба 3-4 мільярди, а тут не доплачують у бюджет 16, 20, 36 мільярдів за 2 года! І він працює»; «тому я як узнав цифри, я в недавньому інтерв`ю, я давав інтерв`ю, що [PERSON] - миша, Ви знаєте я помилився. [PERSON] не миша, він ціла криса, щоб красти так у українського народу» - висловлена ним у формі фактичних тверджень, а не оціночних суджень. Разом з цим, висловлена [PERSON] у публічному просторі всесвітньої мережі Інтернет негативна інформація про [PERSON] , викладена у формі образливих висловлювань та фактичних тверджень, за відсутності будь-яких позитивних характеристик вказаної особи, дає можливість широкому колу користувачів мережі Інтернет зробити висновок про невідповідність діяльності [PERSON] суспільній моралі і законам, а отже знижує авторитет останнього у суспільстві і сприяє формуванню у користувача негативного образу [PERSON] та ставлення до нього, що вказує на її принизливий характер. У зв`язку з тим, що негативна та недостовірна інформація була висловлена у відео інтерв`ю саме [PERSON] позивач вважає, що йому завдано моральну шкоду, яку він оцінює у 30 копійок, і ця шкода полягає відшкодуванню лише вказаним відповідачем. Від представника ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» до суду надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» є неналежним відповідачем, оскільки не є власником Веб-сайту, є ліцензіатом та використовує Веб-сайт в обумовлених ліцензійним договором №03/01-2022-02 від 03.01.2022 межах. В свою чергу власником доменного імені та відповідного Веб-сайту є юридична особа 1766 TEAM EOOD, що підтверджується відповідним скріпіпотом (додається) з контрольної панелі у системі реєстрації та обліку доменних назв imena.ua. ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» не є автором чи першоджерелом Поширеної інформації, тоді як на Веб-сайті Поширена інформація подана в якості новини з цитуванням прямої мови [PERSON] в його інтерв`ю [PERSON] . Позивач не звертався до ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» чи до власника Веб-сайту з вимогою видалити Поширену інформацію. В судове засідання представник позивача не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Представники відповідачів в судове засідання також не з`явились, про розгляд справи повідомлялись належним чином, причини неявки суду не повідомили. Процесуальні дії Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04 січня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , ПП «ОРБІТА СЕРВІС», [PERSON] та ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 17 січня 2023 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , ПП «ОРБІТА СЕРВІС», ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті. Об`єднано в одне провадження цивільну справу № 757/37209/22-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , ПП «ОРБІТА СЕРВІС», [PERSON] та ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди зі справою № 757/227/23-ц за позовом [PERSON] до [PERSON] , ПП «ОРБІТА СЕРВІС», ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» про захист честі, гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації та відшкодування моральної шкоди. Фактичні обставини справи Щодо інформації від [INFO] Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. [INFO] у всесвітній мережі «Інтернет» на особистому Telegram каналі [PERSON] (посилання: [INFO] розміщено відео інтерв`ю останнього з [PERSON] з підзаголовком «[INFO]» (посилання: [INFO]). Цього ж дня, [INFO], на сайті UA-Football, з посиланням на вказане відео інтерв`ю, розміщено у вигляді тексту його частину, під назвою статті: «[INFO]» (Посилання: [INFO]). З відомостей розміщених на самому сайті UA-Football (посилання: [INFO]), вбачається, що власником наведеного сайту є ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» (код ЄДРПОУ 43340906). [INFO] дане відео інтерв`ю розміщено [PERSON] на своїй сторінці у соціальній мережі Facebook всесвітньої мережі Інтернет, користувач - [PERSON] (посилання: [INFO]). [INFO] зазначене вище відео інтерв`ю розміщено [PERSON] на своїй сторінці у соціальній мережі Instagram, користувач - [PERSON] , з ім`ям акаунту: [INFO] (посилання: [INFO] [INFO] на відеохостингу YouTube, який надає послуги розміщення відеоматеріалів, на каналі Petrove TV (посилання на канал: [INFO] розміщено вказане інтерв`ю з назвою « [PERSON] , тільки в українському футболі» (посилання: [INFO]). З інформації розміщеної на офіційному сайті Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення вбачається, що логотип Petrove.TV належить однойменному кабельному телеканалу, що перебуває у власності ПП «Орбіта Сервіс» (код ЄДРПОУ 33467656) (посилання: [INFO]). У свою чергу, власником цього підприємства є [PERSON] . Наведені вище факти поширення на відповідних веб-сторінках сайтів Telegram, Instagram, Facebook і YouTube зазначеного відео інтерв`ю, а також те, що доступ до нього є вільним і загальнодоступним, тобто інформація, що міститься у відео доведена до відома необмеженого кола осіб, підтверджується експертним Звітом за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінки у мережі Інтернет № 245/2022-ЗВ від 13.12.2022, складеного ДП «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес». Разом з цим, у наведеному вище відео інтерв`ю [PERSON] повідомив, серед іншого, наступну інформацію про [PERSON] : « [PERSON] це уже єсть проблема»; «він гнилий»; «Ота табачка, яка работає на контрабас всю осознану свою жизнь і за шо построилась та база і хто у нього компаньйони із росії»; «він просто миша»; «він просто шавка в чужих руках»; «гнильо виливається наружу»; «це шавка в чужих руках»; «[PERSON] грає за контрабас»; «Скільки він плоте налогів в місяці, а скільки краде. І як він заказав Жовтоводську фабрику за 2 мільйона доларов»; «він начинає заказивать, а сам работає»; «Чо ти не платиш?»; «В мене нема ворованих грошей, от і вся різниця мєжду мною і ним». Щодо інформації від [INFO] [INFO] на відеохостингу YouTube, який надає послуги розміщення відеоматеріалів, на каналі Petrove TV (посилання на канал: [INFO]), розміщено відео інтерв`ю з [PERSON] з назвою: « [PERSON] про тарифи на електроенергію» (посилання на відеозапис: [INFO]). З інформації розміщеної на офіційному сайті Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення вбачається, що логотип Petrove.TV належить однойменному кабельному телеканалу, що перебуває у власності ПП «Орбіта Сервіс» (код ЄДРПОУ 33467656) (посилання: [INFO]). У свою чергу, власником цього підприємства є саме [PERSON] [INFO], на сайті UA-Football, з посиланням на вказане відео інтерв`ю, розміщено у вигляді тексту його частину, під назвою статті: « [INFO] ", щоб так красти у народу» (посилання: [INFO] З відомостей розміщених на самому сайті UA-Football (посилання: [INFO]), вбачається, що власником наведеного сайту є ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» (код ЄДРПОУ 43340906), що підтверджується Довідкою з відомостями про власника веб-сайту або інформацією про його встановлення № 160/2022-Д від 22.12.2022, складеною експертами ДП «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес». Наведені вище факти поширення на відповідних веб-сторінках сайтів зазначеного відео інтерв`ю, а також те, що доступ до нього є вільним і загальнодоступним, тобто інформація, що міститься у відео доведена до відома необмеженого кола осіб, підтверджується експертними Звітами за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінки у мережі Інтернет № 245/2022-ЗВ від 13.12.2022 і № 253/2022-ЗВ від 22.12.2022, складеними ДП «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес». У наведеному вище відео інтерв`ю [PERSON] повідомив, серед іншого, наступну інформацію про [PERSON] : «за 2021 рік [PERSON] з той фабрики недоплатив 16 мільярдів гривень, а заплатив 3 мільярда 400 гривень, 16 мільярдів недоплатив»; «за 22 рік він не заплатив близько 20 мільярдів. Ви цифри думаєте? Цифри , вдумайтесь, для того, щоб підвищити пенсії на всю Україну, на всіх пенсіонерів, треба 3-4 мільярди, а тут не доплачують у бюджет 16, 20, 36 мільярдів за 2 года! І він працює»; «тому я як узнав цифри, я в недавньому інтерв`ю, я давав інтерв`ю, що [PERSON] - миша, Ви знаєте я помилився. [PERSON] не миша, він ціла криса, щоб красти так у українського народу». Позиція суду та оцінка аргументів сторін Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань. Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя. Зазначені положення Основного Закону кореспондуються зі ст. 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція). Згідно з указаною статтею Конвенції кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду. Таким чином, свобода на вираження поглядів (свобода слова) не є безмежною та може обмежуватися законодавчими нормами для захисту загальних інтересів національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, а також прав, свобод та законних інтересів окремої людини. Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а ч. 2 ст. 32 - що кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Отже, наведені вище обмеження свободи слова, якщо вони ґрунтуються на відповідних законодавчих нормах, відповідають Конституції України, Конвенції та переслідують легітимну ціль, зокрема недопущення порушення прав інших осіб, у тому числі прав на повагу до честі, гідності та репутації. Такі обмеження знайшли своє закріплення у Цивільному кодексі України (далі - ЦК України), зокрема в загальних засадах (справедливість, добросовісність, розумність - п. 6 ст. 3; обов`язок утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, недопущення дій, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах - ч. ч. 2, 3 ст. 13) та спеціальних нормах (фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності - ч. 2 ст. 302). Відповідно до ст. ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі; гідність та честь фізичної особи є недоторканними; фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації; особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі, ділової репутації. Отже, право на поширення інформації про іншу особу пов`язується з обов`язком перевірити достовірність такої інформації, а також зустрічним правом особи, про яку поширюється інформація, вимагати поваги до її честі, гідності та ділової репутації. За ст. 275 ЦК України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу. Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення. Захист права на недоторканність честі, гідності та ділової репутації може здійснюватися у загальний спосіб: відшкодування моральної (немайнової) шкоди (п. 9 ч. 2 ст. 16 ЦК України), та/або у спеціальний: спростування недостовірної інформації (ст. 277 ЦК України). Відповідно до ч. ч. 1, 4, 6 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Як вбачається зі змісту позовних заяв [PERSON] , звернення до суду обумовлене необхідністю захисту честі, гідності та ділової репутації позивача від порушень унаслідок поширення про нього інформації, що, на думку позивача, не відповідає дійсності. При цьому позивач просить спростувати таку інформацію та відшкодувати моральну шкоду. Такі позовні вимоги в контексті наведеного вище в цілому відповідають вимогам цивільного законодавства. При вирішенні позовів [PERSON] по суті в частині доводів про наявність підстав для спростування недостовірної інформації суд урахує таке. Як роз`яснено у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» (далі - Постанова ВСУ № 1), при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Необхідність встановлення наведених обставин підтверджується і правовими висновками Верховного Суду, що відображено в Огляді судової практики Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у справах про захист гідності, честі та ділової репутації. При вирішенні питання щодо наявності факту поширення інформації, яка може порушувати особисті немайнові права іншої особи, суд виходить з такого. Як роз`яснено в п. 15 Постанови ВСУ № 1, під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації (п. 12 Постанови ВСУ № 1). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації (п. 15 Постанови ВСУ № 1). Таким чином, спростуванню підлягає негативна інформація про особу, яка набула поширення, тобто доведена до відома хоча б однієї особи, відмінної від позивача, зокрема через мережу Інтернет. Належними відповідачами в останньому випадку є автор інформації та власник веб-сайту, через публікацією на якому відбулося поширення інформації. З інформації розміщеної на офіційному сайті Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення вбачається, що логотип Petrove.TV належить однойменному кабельному телеканалу, що перебуває у власності ПП «Орбіта Сервіс» (код ЄДРПОУ 33467656) (посилання: [INFO]). З відомостей розміщених на самому сайті UA-Football (посилання: [INFO]), вбачається, що власником наведеного сайту є ТОВ «ЮЕЙ-ФУТБОЛ» (код ЄДРПОУ 43340906), що підтверджується Довідкою з відомостями про власника веб-сайту або інформацією про його встановлення № 160/2022-Д від 22.12.2022, складеною експертами ДП «Центр компетенції адресного простору мережі Інтернет» Консорціуму «Український центр підтримки номерів і адрес». Відповідно до п. 19 Постанови ВСУ № 1, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. За ст. 277 ЦК України спростуванню підлягає інформація. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про інформацію» інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді. Тобто інформацією є відомості про фактично існуючі об`єктивні обставини, події, дії чи бездіяльність конкретних осіб, що може бути перевірено. На відміну від інформації оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості (ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію»). При вирішенні справи суд виходить з того, що інформація, поширена відповідачами, виражена у формі фактичних тверджень, а не оціночних суджень. У висловлюваннях відповідачів йдеться про вчинки конкретних осіб у певний період часу, тобто про фактичні обставини, достовірність яких може бути перевірена. Відповідачами використані мовні засоби, які репрезентують чітке, однозначне, точне позначення фактів, які можна довести або спростувати, що неможливо зробити з оціночним судженням. Оспорювана інформація сформульована ними способом категоричного висловлювання у формі існування конкретних обставин (фактів). У їх висловлюваннях відсутні спеціальні вставні конструкції, прислівники, інші мовностилістичні способи, що мали б виражати їх невпевненість або сумніви щодо вірогідності висловлюваного. Також відсутні будь-які стилістичні конструкції або інші способи, які б вказували на те, що повідомлена інформація є суб`єктивною думкою та особистим поглядом на певні події і відображає особисту точку зору, тобто відсутні ті мовні засоби, які є характерними для оціночних суджень. Про те, що йдеться про фактичні дані, свідчить також загальний тон висловлювань у контексті оспорюваної інформації. Таким чином, твердження відповідачів про поширення ними оціночних суджень, а не інформації суд відхиляє. У даному контексті суд не може обійти стороною і непослідовну, суперечливу позицію відповідачів, які у відзивах з одного боку вказують на оціночний характер висловлювань, а з іншого - на недоведеність недостовірності поширеної інформації, чим фактично визнають поширення ними відомостей у вигляді фактичних даних, а не поглядів чи думок. При розгляді позову суд ураховує те, що спростуванню підлягає виключно недостовірна інформація. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені) (п. 15 Постанови ВСУ № 1). Згідно з висновком експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи № 31373/22-39 від 14.12.2022, проведеної Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України, [PERSON] щодо діяльності та особистих якостей [PERSON] поширюються відомості такого змісту: - тютюнова фабрика, яка належить [PERSON] , займається виготовленням нелегальних цигарок; - [PERSON] причетний до незаконного перевезення тютюнових виробів через митний кордон; - [PERSON] має бізнес-партнерів у Росії; - [PERSON] заплатив грошові кошти за те, щоб його позбавили від конкурентів; - [PERSON] ухиляється від сплати податків. У той же час, указана вище, висловлена [PERSON] у формі фактичних тверджень, а не оціночних суджень, інформація є не тільки негативною, образливою та принизливою, але й недостовірною, адже за своїм характером та змістом ґрунтується на твердженнях про вчинення [PERSON] протиправних діянь. Згідно з висновком експерта за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи № 31779/22-39 від 26.12.2022, проведеної Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз Міністерства юстиції України, [PERSON] щодо діяльності та особистих якостей [PERSON] поширюються відомості такого змісту: - [PERSON] ухиляється від сплати податків; - тютюнові підприємства, що належать [PERSON] , не сплачують усі податки та інші обов`язкові платежі у бюджет з своєї роботи; - [PERSON] привласнює грошові кошти українського народу. У той же час, указана вище, висловлена [PERSON] у формі фактичних тверджень, а не оціночних суджень, інформація є не тільки негативною, образливою та принизливою, але й недостовірною, адже за своїм характером та змістом ґрунтується на твердженнях про вчинення [PERSON] протиправних діянь. Суд погоджується із доводами позову про те, що спірна інформація стосовно [PERSON] , як особи, що займається комерційною діяльністю і бере активну участь у соціально-політичному житті країни, безумовно мають негативну семантичну спрямованість щодо нього, оскільки містять відомості про нібито вчинення ним дій, які суперечать суспільній моралі та деяким законам, а отже є інформацією, яка має негативний характер стосовно [PERSON] . Відповідно до ч. 2 ст. 302 ЦК України фізична особа, яка поширює інформацію, зобов`язана переконатися в її достовірності. Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел (інформація органів державної влади, органів місцевого самоврядування, звіти, стенограми тощо), не зобов`язана перевіряти її достовірність та не несе відповідальності в разі її спростування. Фізична особа, яка поширює інформацію, отриману з офіційних джерел, зобов`язана робити посилання на таке джерело. Відповідачі не надали доказів того, що вони перед поширенням інформації, про спростування якої заявляє позивач, перевірили її достовірність або отримали її з офіційних джерел. Будь-якого посилання на офіційні джерела опублікований матеріал не містить. Згідно з Витягом з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України № ВР-000513579 від 15.12.2022, [PERSON] до кримінальної відповідальності не притягується, незнятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває. Згідно з Інформаційною довідкою з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення Національного агентства з питань запобігання корупції № 305686 від 15.12.2022, [PERSON] ніколи не вчиняв корупційних чи пов`язаних з корупцією правопорушень. Згідно з довідками про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи від 20.12.2022 і від 21.12.2022, ТОВ «ВИННИКІВСЬКА ТЮТЮНОВА ФАБРИКА» (код ЄДРПОУ 37741731) і ТОВ «МАРВЕЛ ІНТЕРНЕШНЛ ТОБАККО ГРУП» (код ЄДРПОУ 40299515) не має заборгованості зі сплати податків та зборів до держаного бюджету України. З огляду на вимоги ст. ст. 12, 80, 81 ЦПК України суд визнає достатніми докази на підтвердження того, що мало місце поширення фактичних відомостей про позивача, які мають характер недостовірних. При цьому, [PERSON] стверджуючи вказану вище недостовірну інформацію у відео інтерв`ю, як автор зазначеної інформації, а інші відповідачі розміщуючи у всесвітній мережі Інтернет це відео інтерв`ю та текстові частини з нього на відповідних веб-сторінках сайтів Telegram, Instagram, Facebook, YouTube та на сайті UA-Football, як особи, що поширили недостовірну інформацію, безумовно своїми діями порушили особисті немайнові права [PERSON] , які підлягають судовому захисту шляхом визнання спірної інформації недостовірною та її спростування. Згідно зі ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Таким чином, спростування недостовірної інформації не позбавляє особу права вимагати також і відшкодування моральної шкоди. Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає, зокрема, у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Оскільки внаслідок поширення недостовірної інформації порушені особисті немайнові права позивача, то моральна шкода завдана йому такими діями має бути відшкодована. При цьому суд враховує, що її розмір не виходить за межі розумності та справедливості. За правилами статті 141 ЦПК України суд стягує з [PERSON] , як автора спірної інформації, на користь [PERSON] понесені ним судові витрати.

Outcome: approved