Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-31 00:00:00

23 серпня 2022 року АТ «ДЕТК Дніпровські електромережі» звернулося до суду із зазначеним позовом до відповідачів [PERSON] та [PERSON] із вимогою про солідарне відшкодування збитків (а. с. 1-5, 32-34). В обґрунтування\~позовних вимог,\~з урахуванням\~уточнень від\~12\~вересня 2022\~року,\~позивач посилається\~на те,\~що за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~відкрито особовий\~рахунок №\~ [NUMBER] \~на ім`я\~відповідачки [PERSON] ,\~а відповідач\~ [PERSON] \~зареєстрований та\~фактично проживає\~за цією\~ж адресою.\~Під час\~технічної перевірки\~стану електричних\~приладів обліку\~і електроустановок\~відповідачів за\~адресою проживання\~відповідачів,\~яка проводилась\~16\~вересня 2021\~року,\~позивачем було\~виявлено порушення\~Правил,\~а саме:\~самовільне підключення\~струмоприймачів та\~електропроводки до\~електричної мережі\~АТ «ДТЕК\~«Дніпровські електромережі»\~з порушенням\~схеми обліку,\~поза засобом\~обліку електричної\~енергії №\~0111140\~з метою\~без облікового\~споживання.\~Самовільне підключення\~виконано мідним\~кабелем ШВВП\~2*2,5\~мм в\~розріз магістральних\~мереж під\~стелю,\~приховано та\~заведено через\~отвір в\~стіні в\~квартиру,\~та прокладено\~в стіні\~під штукатуркою\~через з`єднання\~до струмоприймачів\~та навантаження.\~Для виявлення\~місця підключення\~були використані\~спеціальні технічні\~засоби,\~а саме:\~сигналізатор прихованої\~проводки «Дятел»\~Е121,\~показчик напруги\~«Поиск-1»\~№ 2303\~до 26\~липня 2022\~року,\~слюсарні інструменти\~та часткового\~демонтажу будівельних\~та оздоблювальних\~матеріалів.\~При включенні\~ввідного фазного\~дроту від\~клем електролічильника\~та включення\~навантаження \~імпульси відсутні,\~покази лічильника\~не змінюються,\~лічильник не\~враховує спожиту\~електричну енергію.\~Акт про\~порушення №\~31967\~від 16\~вересня 2021\~року підписаний\~відповідачем [PERSON] 02 листопада 2021 року відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якому прийнято рішення про нарахування вартості недорахованої електричної енергії у сумі 57913 гривень 69 копійок, та складено протокол № 81/21. Відповідач на засіданні комісії не з`явився, 01 жовтня 2021 року на його адресу біло направлено повідомлення про дату та час засідання комісії по розгляду актів про порушення. Вказаними діями позивачу були спричинені збитки на загальну суму 57913 гривень 69 копійок, які відповідачі в добровільному порядку не відшкодовують, у зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду та просити суд стягнути з відповідачів вказану суму збитків, судовий збір у розмірі 2481 гривень (а. с. 1-5, 32-34). Ухвалою суду від 30 серпня 2022 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано термін на усунення недоліків (а. с. 28). 12 вересня 2022 року зазначені в ухвалі від 30 серпня 2022 року недоліки позивачем усунуті (а. с. 30-36). Ухвалою суду від 15 вересня 2022 року у справі відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання на 26 жовтня 2022 року (а. с. 37), копія якої надіслана учасникам справи 15 вересня 2022 року за вихідним № 16057/22-вих/2/204/2002/22 (а. с. 38). 08 листопада 2022 року на адресу суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» повернуто конверт, яким відповідачам, направлялись позовна заява з додатками та копія ухвали про відкриття провадження (а. с. 45). Представниця позивача у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій зазначила, що позов підтримує в повному обсязі, прохає його задовольнити, не заперечувала проти розгляду справи за відсутності відповідачів та ухвалення заочного рішення (а. с. 48). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином (а. с. 51, 54, 55), причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням кожен окремо та в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та, спираючись на вимоги ст. ст. 223, 247, 280 ЦПК України, ухвалив заочне рішення без фіксування судового процесу технічними засобами. Судом встановлено, що на ім`я\~відповідачки [PERSON] \~у АТ\~«ДТЕК Дніпровські\~електромережі» відкритий\~особовий рахунок\~№ [NUMBER] ,\~що підтверджує\~наявність між\~сторонами договірних\~відносин на\~постачання та\~використання електроенергії.\~Відповідач [PERSON] зареєстрований та проживає у кв. [ADDRESS] , що підтверджується копією паспорта серії [NUMBER] (а. с. 15-17). 16 вересня 2021 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок у відповідачів за адресою: [ADDRESS] , позивачем було виявлено порушення Правил, а саме: «самовільне підключення струмоприймачів та електропроводки до електричної мережі АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з порушенням схеми обліку, поза засобом обліку електричної енергії № 0111140 з метою без облікового споживання». Самовільне підключення виконано мідним кабелем ШВВП 2*2,5 мм в розріз магістральних мереж під стелю, приховано та заведено через отвір в стіні в квартиру, та прокладено в стіні під штукатуркою через з`єднання до струмоприймачів та навантаження, тому для виявлення місця підключення були використані спеціальні технічні засоби, а саме: сигналізатор прихованої проводки «Дятел» Е121, показчик напруги «Поиск-1» № 2303 до 26 липня 2022 року, слюсарні інструменти та часткового демонтажу будівельних та оздоблювальних матеріалів. При включенні ввідного фазного дроту від клем електролічильника та включення навантаження імпульси відсутні, покази лічильника не змінюються, лічильник не враховує спожиту електричну енергію. Акт про порушення підписаний відповідачем [PERSON] (а. с. 7-10). На засіданні комісії 02 листопада 2021 року з розгляду актів про порушення споживачами Правил роздрібного ринку електричної енергії було розглянуто Акт № 31967 про порушення від 16 вересня 2021 року та протоколом № 81/21 встановлено, що споживачі на своєму об`єкті, щодо якого відкрито особовий рахунок № [NUMBER] самовільно підключились до мережі ОСР з порушенням схеми обліку. Підключення виконано мідним проводом, площа перерізу проводу 2,50 кв. мм з допустимим тривалим струмом проводу 30,0 А. Тому, комісією прийнято рішення про виконання нарахування відповідачам сум за спожиту електричну енергію, за період часу з 16 вересня 2020 року по 16 вересня 2021 року відповідно до п. 8.4.13 та за формулою 8 ПРРЕЕ зі змінами та доповненнями, у сумі 57913 гривень 69 копійок за 17345 кВт*г не облікованої електричної енергії (а. с. 12). 05 листопада 2021 року позивачем на адресу відповідачів надіслано досудову претензію по оплаті нарахувань по акту про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії від 16 вересня 2021 року № 31967 (а. с. 13). До цього часу завдана шкода не відшкодована. Оскільки відповідачі у добровільному порядку не відшкодовує завдані порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії збитки, на вказану претензію не відреагували, то суд доходить висновку, що між сторонами виник спір, який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Нормами ст. 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Крім того, вимогами ч. 4 ст. 319 ЦК України визначено, що власність зобов`язує. Відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач - це фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Згідно зі ст. 541 ЦК України (солідарне зобов`язання), солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках встановлених договором або законом, зокрема, у разі неподiльностi предмета зобов`язання. Відповідно до ч. 3 ст. 9 ЗУ "Про житлово-комунальні послуги" дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлi споживача, користуються нарiвнi зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житлово-комунальних послуг. Згідно з\~вимогами ч.\~ч.\~2-4 ст.\~26\~Закону України\~«Про електроенергетику» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Правилами роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312 визначено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача (п.5.5.5.Правил). Відповідно до пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Згідно з вимогами ч. 1 ст.\~27\~Закону України\~"Про\~електроенергетику," правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Пунктом 4 ч. 2 ст.\~77\~Закону України\~"Про\~ринок електричної\~енергії" встановлено, що порушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до вимог ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана діями особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Предметом доказування, відповідно до вимог ч. 2 ст. 77 ЦПК України, є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Приписами ч. 1 ст.\~81\~ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~практики Європейського\~суду з\~прав людини,\~за своєю\~природою змагальність\~судочинства засновується\~на диференціації\~процесуальних функцій\~і,\~відповідно,\~правомочностей головних\~суб`єктів\~процесуальної діяльності\~цивільного судочинства\~-\~суду та\~сторін (позивача\~та відповідача).\~Диференціація процесуальних\~функцій об`єктивно\~призводить до\~того,\~що принцип\~змагальності відбиває\~властивості цивільного\~судочинства у\~площині лише\~прав та\~обов`язків\~сторін.\~Це дає\~можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про розгляд даної цивільної справи, в судове засідання не з`явились, заперечень на позов та доказів на їх обґрунтування суду не надали, що дає суду право при заочному розгляді справи обмежитись доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підтверджені належними, допустимими, чіткими та достатніми доказами, що узгоджуються між собою та доповнюють один одного, що відповідає стандарту доказування «поза розумним сумнівом», про що зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства», та можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту», про що ЄСПЛ вказав у своєму рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України», через що вони підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до вимог ч. ч. 1-2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду з вказаною позовною заявою позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 2481 гривень за подання позовної заяви, через що з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1240 гривень 50 копійок з кожного, виходячи із розрахунку 2481/2. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved