Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-01 00:00:00

Представник позивача Товариства з обмеженою відповідальність «Вердикт Капітал» звернувся до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Наталія Володимирівна про звернення стягнення на предмет іпотеки, в якій просить: - визнати за Товариством з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» право іпотеки на нежитлові приміщення 1-го поверху №12-1-:12-3, І в літ. «А-3», загальною площею 90,1 кв.м, за адресою: [ADDRESS] , належні [PERSON] на праві власності відповідно до договору іпотеки №PM-SME 708/146/2008, серія на номер: 2199, виданий 22.04.2008 р. приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Глуховцевої Н.В., згідно Іпотечного договору, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хащіною Н.В. 28.11.2006 р. та зареєстрованого в реєстрі за №3917; - звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме: нежитлові приміщення 1-го поверху №12-1-:12-3, I в літ. «A-3», загальною площею 90,1 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , належні [PERSON] на праві власності на користь Товариства p обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №Ф2044/11-06 (А010152) від 28.11.2006 р. у розмірі 1013121,20 гри. шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною встановленою на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, визначеною на підставі оцінки проведеної суб`єктом оціночної діяльності незалежним експертом на стадії оцінки майна, під час проведення виконавчих дій. 20.11.2019 року представником позивача після залишення позовної заяви без руху подано заяву про усунення недоліків разом з позовною заявою в новій редакції ( якою змінено склад сторін за позовною заявою): до [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Наталія Володимирівна про звернення стягнення на предмет іпотеки, в якій заявлено аналогічні позовні вимоги, зазначені в первісній позовній заяві. В обгрунтувння позовних вимог посилається на те, що 28 листопада 2006 року між Відкритим акціонерним товариством «Кредобанк» після найменування Публічне акціонерне товариство «Кредобанк») - надалі Первісний кредитор/Первісний Іпотекодержатель та [PERSON] - надалі позичальник/Іпотекодавець був укладений кредитний договір №Ф2044/11-06 (А010152) - надалі Кредитний договір, відповідно до якого позичальнику був наданий кредит в сумі 72300,00 доларів США, 00 центів на строк до 01 листопада 2026 року зі сплатою 12,5 річних на придбання нерухомості - трикімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] . В якості забезпечення виконання позичальником умов кредитного договору між Відкритим акціонерним товариством «Кредобанк» (після зміни найменування Публічне акціонерне товариство «Кредобанк») - надалі Первісний Іпотекодержатель та [PERSON] - надалі Іпотекодавець був укладений іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хащіною Н.В. 28 листопада 2006 року та зареєстрований в реєстрі за №3917, відповідно до якого Іпотекодавець передав в заставу (іпотеку) належне йому нерухоме майно - трикімнатну квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 70,1 кв.м., житловою площею 49,2 кв.м., заставною вартістю 386820,00 грн. Згідно п. 6.1. договору іпотеки, договір набуває чинності з моменту його нотаріального посвідчення і діє до повного виконання Іпотекодавцем зобов`язань за кредитним договором та додаткових договорів до нього. [PERSON] незаконно, всупереч п. 4.1.9 іпотечного договору, без письмової згоди іпотекодержателя здійснив реконструкцію квартири під нежитлові приміщення 1-го поверху №12-1, 12-3, І в літ. «A-З» добудував тамбур №1, облаштував окремий вхід (реконструкція квартири проведена ним без одержання відповідних дозволів Харківської міської ради, але з дотримання пожежних й санітарних норм та правил). 11 березня 2008 р. рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова визнано за [PERSON] право власності на нежитлові приміщення 1-го поверху №12-1, 12-3, І, добудував тамбур №1, облаштованим окремим входом в літ «A-З» за адресою: [ADDRESS] , загальною площею - 90,1 м.кв. На підставі вищезазначеного рішення суду 08.04.2008 року в Реєстрі прав власності на нерухоме майно було зареєстроване право власності [PERSON] на об`єкт нерухомого майна: нежитлові приміщення 1-го поверху №12-1-:12-3, 1 загальною площею 90,1 кв.м. в літ. «A-З» за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 16615247. Одночасно реєстраційний запис щодо права власності [PERSON] на об`єкт нерухомого майна: трикімнатна квартира загальною площею 70,1 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , вилучено з Реєстру. Внаслідок виконання в подальшому скасованого рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 вересня 2008 р., було змінено функціональну ознаку об`єкта нерухомості, всупереч тому, що наведене нерухоме майно виступало предметом іпотеки (житловою квартирою). Станом на 23.10.2019 року згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, за пошуком права власності та інші речові права: квартира - [ADDRESS] - реєстраційний запис про право власності на первинний предмет іпотеки відсутній, однак запис про іпотеку та заборону на нерухоме майно в реєстрі наявний Досі (тип обтяження: заборона на нерухоме майно; реєстраційний номер: 4125700; зареєстровано: 28.11.2006 на підставі - Іпотечного договору). Ухвалою апеляційного суду Харківської області від 23.06.2010 року скасовано рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 11 березня 2008 р., а справу направлено до суду першої інстанції на новий розгляд, в свою чергу, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 01.03.2011 р. позовну заяву [PERSON] до Харківської міської ради, ПАТ «Кредобанк» про визнання парва власност і на нежитлові приміщення залишено без розгляду. 06 жовтня 2010 року між ПАТ «Кредобанк» та ТОВ « Кредекс Фінанс» (після зміни найменування ТОВ «Вердикт Капитал») відповідно до чинного законодавства України був укладений договір відступлення права вимоги. Згідно даного договору відбулося відступлення права вимоги за кредитним договором №Ф2044/11-06 (А010152) від 28.11.2006 року, що був укладений між ПАТ «Кредобанк» та [PERSON] . 27 січня 2011 року на підставі договору про відступлення права вимоги посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ та зареєстрованого за №161, право іпотеки за договором іпотеки №3917 від 27.11.2006 р. перейшло до ТОВ «Кредекс Фінанс» (після зміни найменування ТОВ «Вердикт Капітал»). ТОВ Вердикт капітал» вважає, що виконанням рішення Дзержинського районного суду м. Харкова порушено майнові права, шляхом вилучення з Реєстру прав власності на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки і повинне забезпечувати виконання позичальником за кредитним договором зобов`язань. За договором про відступлення права за іпотечним договором від первісного іпотеко держателя Публічного акціонерного товариства «Кредобанк» до нового іпотекодержателя ТОВ «Вердикт Капітал» відступлено всі права вимоги за кредитним договором, а також ТОВ «Вердикт Капітал» набуло права первісного іпотекодержателя. Крім того, рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.03.2012 р. встановлений факт невиконання [PERSON] зобов`язання щодо повернення кредиту та наявності заборгованості [PERSON] перед новим кредитором у зв`язку з чим був задоволений позов ТОВ «Кредекс Фінанс» до [PERSON] і [PERSON] стягнення заборгованості за кредитним договором №Ф2044/11-06 (А010152) від 28.11.2006 р. у розмірі 1013121,20 грн. Позивач в порядку ст. 37 ЗУ «Про іпотеку» звернувся до боржника для досудового врегулювання спору.Чим на виконання п.5.2. договору іпотеки позивач надіслав іподекодавцю заяву про намір звернути стягнення на предмет іпотеки протягом трицятиденного строку з дня отримання повідомлення про вручення, що підтверджується свідоцтвом від 19.11.2016р. виданим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кирсановою Т.О. та зареєстрованим за №2261, в якому зазначено, що відповідне повідомлення [PERSON] отримав 18.10.2016р, на яке він не відреагував жодним чином. Щодо реконструкції предмета іпотеки представником позивача зазначено, що зміна (реконструкція) предмета іпотеки без повідомлення про це іпотекодержателя є порушенням умов договору іпотеки, при цьому новоствореним об`єктом нерухомості може вважатись виключно такий, що був створений без прив`язок до іншого, вже існуючого нерухомого майна, без використання його складових структурних елементів, тобто, неможливо визнати новоствореним нерухомим майном об`єкт нерухомого майна, що являє собою вже існуючий об`єкт нерухомості зі зміненими характеристиками та внутрішніми параметрами, таким чином проведена [PERSON] перепланування не є новоствореним об`єктом, оскільки створено з прив`язкою до вже існуючої заставної нерухомості. Отже, незалежно від того, чи були внесені зміни до договору іпотеки у зв`язку перебудуванням, добудовою тощо предмета іпотеки, чи ні, іпотека поширюється й на таку реконструкцію. Представником відповідача [PERSON] адвокатом Загорулько Є.О. до суду поданий відзив на позовну заяву. В обгрунтування заперечень проти позовної заяви посилається на те, що матеріали цивільної справи взагалі не містять належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що саме трикімнатна квартира з адресою: [ADDRESS] загальною площею 70, 1 кв.м. житловою площею 49, 2 кв.м. була переведена у нежитлове приміщенні 1-го поверху №12-1-:12-3, 1 загальною площею 90,1 кв.м. в літ. «A-З» і відповідач заперечує проти зазначеного факту, що свідчить про протиправність втручання у право власності [PERSON] , вважає заявлені позовні вимоги безпідставним та такими, що не підлягають задоволенню, в зв`язку з чим просить в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі. Представником відповідача [PERSON] адвокатом Загорулько Є.О. подано заяву про застосування позовної давності, в якій зазначено, що кредитор дізнався про порушення своїх прав як мінімум в 2010 році, тобто, знав про продаж спірної квартири протягом більше ніж 9 років, не цікавився долею свого предмету іпотеки та не вживав заходів щодо звернення на нього стягнення. З позовної заяви вбачається, що рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.03.2012 р. задоволено позов ТОВ «Кредекс Фінанс» до [PERSON] і [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №Ф2044/11-06 (А010152) від 28.11.2006 р. у розмірі 1013121,20 грн. Тобто, звернувшись до суду з вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором позивач змінив строк виконання основного зобов`язання у сторону зменшення до моменту звернення до суду з позовом, позовна давність шляхом пред`явлення позову переривається саме на ту частину вимог (право на яку має позивач), що визначена ним у його позовній заяві, що ж до вимог, які не охоплюються пред`явленим позовом, та до інших боржників, то позовна давність щодо них не переривається. Обов`язковою умовою переривання позовної давності шляхом пред`явлення позову також є дотримання вимог процесуального закону щодо форма та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції та інших, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі. Звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення, зокрема, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, банк змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору, на час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору. в повному обсязі, рішення суду про стягнення заборгованості чи звернення стягнення на заставлене майно засвідчує такі зміни. Таким чином, позикодавець іпотекодержатель скористався своїм право, передбаченим ч. 2 ст.1050 ЦК України і змінив строк виконання зобов`язання за кредитним договором та договором іпотеки з 01.11.2026 на 2011 рік. Навіть після укладення договору про відступлення права вимоги, заміна сторони в зобов`язанні відповідно ст. 262 ЦК України не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності, тобто, після укладення 06.10.2010 року первісним і новим кредитором договору купівлі- продажу прав вимоги за кредитним договором для ТОВ «Вердикт Капітал» строки звернення до суду підлягають обчисленню так само як і для ПАТ «Кредобанк». Сплив строку позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові, в зв`язку з чим просить суд застосувати строки позовної давності та в задоволенні позовних вимог відмовити. Ухвалою Дзержинського районного суд м. Харкова від 05 листопада 2019 року позовну заяву залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення її недоліків. Ухвалою Дзержинського районного суд м. Харкова від 18 грудня 2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд прави проводити в порядку загального позовного провадження, призначене підготовче судове засідання у справі. Ухвалою Дзержинського районного суд м. Харкова від 11 березня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Дзержинського районного суд м. Харкова від 09 грудня 2020 року поновлено представнику\~позивача Левицькій\~А.А.\~строк для\~подання до\~суду клопотання\~про залучення\~у справі\~співвідповідача,\~залучено до\~участі як\~співвідповідача у\~справі №\~638/16815/19\~за позовом\~Товариства з\~обмеженою відповідальністю\~"Вердикт\~Капітал"\~до [PERSON] ,\~треті особи:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~приватний нотаріус\~Харківського міського\~нотаріального округу\~Глуховцева Наталія\~Володимирівна про\~звернення стягнення\~на предмет\~іпотеки \~ [PERSON] (РНОКПП: [NUMBER] ),\~який проживає\~за адресою:\~ [ADDRESS] . Роз`яснено особам, які беруть участь у справі, що після залучення до участі у справі співвідповідача справа за клопотанням залученого співвідповідача розглядається спочатку. Ухвалою Дзержинського\~районного суд\~м.\~Харкова від\~24\~лютого 2021\~року в клопотанні представника відповідача [PERSON] [PERSON] про продовження процесуального строку для подання відзиву відмовлено, поданий представником відповідача [PERSON] [PERSON] відзив на позовну заяву з додатками -прийнято. Ухвалою Дзержинського районного суд м. Харкова від 02 листопада 2021 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду. Ухвалою Дзержинського районного суд м. Харкова від 02 січня 2023 року клопотання представника позивача ТОВ «Вердикт Капітал» - Старча Андрія Васильовича про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення «ЕаsyCon»\~по цивільній\~справі за\~позовною заявою\~ТОВ «Вердикт\~Капітал» до [PERSON] ,\~треті особи:\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~приватний нотаріус\~Харківського міського\~нотаріального округу\~Глуховцева Наталія\~Володимирівна про звернення стягнення на предмет іпотеки, - задоволено. Судове засідання по цивільній справі № 638/16815/19, призначене на 24 січня 2023 року об 10 год. 50 хв., провести в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку «ЕаsyCon» (vkz.court.gov.ua) за участю представника позивача ТОВ «Вердикт Капітал» - Старча Андрія Васильовича. Представник позивача у судове засідання не з`явився, причину своєї неявки суду не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином. Представник відповідача [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала до суду заяву про розгляд справи за відсутності відповідача [PERSON] та його представника. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Треті особи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомили. Враховуючи, що в справі є достатні докази про права і взаємовідносини сторін, суд розглядає справу у відсутності сторін. Відповідно до\~ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, перевіривши доводи, викладені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог, викладені відповідачем в запереченнях проти позову, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Суд, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено,\~що відповідно до умов кредитного договору\~№Ф2044/11-06\~(А010152)\~від 28\~листопада 2006\~року,\~укладеного між\~Відкритим акціонерним\~товариством «Кредобанк»,\~як банком,\~та [PERSON] ,\~як позичальником,\~банк надає\~позичальнику кредит\~в сумі\~72300,00\~доларів США,\~00\~центів на\~строк до\~01\~листопада 2026\~року зі\~сплатою 12,5\~річних на\~придбання нерухомості\~-\~трикімнатної квартири,\~розташованої за\~адресою:\~ [ADDRESS] (надалі за текстом - Кредитний договір). В якості забезпечення виконання позичальником умов кредитного договору між Відкритим акціонерним товариством «Кредобанк», як Іпотекодержателем, та [PERSON] , як Іпотекодавцем, укладений іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Хащіною Н.В. 28 листопада 2006 року та зареєстрований в реєстрі за №3917, відповідно до якого іпотекодавець передав в заставу (іпотеку) належне йому нерухоме майно - трикімнатну квартиру, розташовану за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 70,1 кв.м., житловою площею 49,2 кв.м., заставною вартістю 386820,00 грн. Згідно договору\~відступлення права\~вимоги від\~06\~жовтня 2010\~року,\~укладеного між Публічним акціонерним товариством «Кредобанк», як банком, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс», як новим кредитором, банк має на меті передачу права вимоги («Відступлення права вимоги») частини портфелю заборгованостей роздрібних клієнтів, визначеної цим договором. Вказана заборгованість виникла по кредитним договорам, укладених банком з фізичними особами (боржниками), зокрема, на підставі: споживчих кредитів, іпотечних кредитів, кредитів на придбання автомобілів, інших зобов`язань фізичних осіб перед банком (надалі-портфель заборгованості. Станом на 01 вересня 2010 року до складу портфелю заборгованості входило 4304 заборгованостей на загальну суму 160426145,13 грн., що включає суму основного боргу по кредиту, проценти, комісії, пені, штрафи тощо. Сторони погодили, що відшкодування за портфель заборгованості визначено в параграфі 4 п. 1 станом на 05 жовтня 2010 року і є незмінним. Відповідно до параграфу 4 пункту 1 сторони узгодили, що новий кредитор заплатить відшкодування в сумі 23228871,76 грн. у строк до 05 листопада 2010 року у безготівковій формі шляхом переказі коштів на рахунок банку. При цьому, датою оплати сторони вважатимуть дату надходження коштів на рахунок банку. В пункті 2 вказаного параграфу договору відступлення права вимоги від 06 жовтня 2010 року зазначено, що відступлення права вимоги заборгованості і оплата відшкодування відбудеться на підставі цього договору. Після повної оплати відшкодування сторони складають акт прийому-передачі портфеля заборгованості згідно додатку №2 до договору. Згідно договору про відступлення права за іпотечним договором від 27 січня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округ та зареєстрованого за №161, право іпотеки за договором іпотеки №3917 від 27.11.2006 р. перейшло до ТОВ «Кредекс Фінанс». Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд\~і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи\~ чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної\~ в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.\~Суд застосовує при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини. Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина перша статті 509 ЦК України). Сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор (частина перша статті 510 ЦК України). Кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) (пункт 1 частини першої статті 512 ЦК України). Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом (частина третя статті 512 ЦК України). Правочинами, на підставі яких відбувається відступлення права вимоги, можуть бути, зокрема, купівля-продаж, дарування, факторинг. Предметом договору купівлі-продажу може бути право вимоги, якщо вимога не має особистого характеру. До договору купівлі-продажу права вимоги застосовуються положення про відступлення права вимоги, якщо інше не встановлено договором або законом (частина третя статті 656 ЦК України). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України). Обсяг і зміст прав, що переходять до нового кредитора, залежать від зобов`язання, в якому здійснюється відступлення права вимоги. Договір відступлення права вимоги має такі ознаки: 1) предметом є відступлення права вимоги щодо виконання обов`язку у конкретному зобов`язанні; 2) таке зобов`язання може бути як грошовим, так і не грошовим (передання товарів, робіт, послуг тощо); 3) відступлення права вимоги може бути оплатним або безоплатним; 4) форма договору відступлення права вимоги має відповідати формі договору, за яким виникло відповідне зобов`язання; 5) наслідком договору відступлення права вимоги є заміна кредитора у зобов`язанні. Отже, за договором відступлення права вимоги первісний кредитор у конкретному договірному зобов`язанні замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (пункти 37, 38)). Договір факторингу має такі ознаки: 1) предметом є надання фінансової послуги за плату; 2) мета полягає у наданні фактором й отриманні клієнтом фінансової послуги; 3) зобов`язання, в якому клієнт відступає право вимоги, може бути тільки грошовим; 4) такий договір має передбачати не тільки повернення фінансування фактору, а й оплату клієнтом наданої фактором фінансової послуги; 5) укладається тільки у письмовій формі та має містити визначені Законом України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» умови (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (пункт 48)). Якщо предметом і метою договору є відступлення права вимоги, а інші суттєві умови договору притаманні як договорам відступлення права вимоги, так і договорам факторингу, то за відсутності доказів, що підтверджують надання новим кредитором фінансової послуги (надання грошових коштів за плату) попередньому кредитору, у суду немає підстав вважати такий договір відступлення права вимоги договором факторингу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (пункт 51)). Якщо право вимоги відступається за плату (так званий продаж боргів), то сторони у відповідному договорі мають визначити ціну продажу цього майнового права. Можлива різниця між вартістю права вимоги та ціною його продажу може бути зумовлена ліквідністю цього майнового права та сама по собі (за відсутності інших ознак) не означає наявність фінансової послуги, яку новий кредитор надає попередньому (постанова Великої Палати Верховного Суду від 16 березня 2021 року у справі № 906/1174/18 (пункт 57)). Договори купівлі-продажу майнових прав і відступлення права вимоги за іпотечним договором за їхніми ознаками є договорами, за якими банк\~у зобов`язаннях за кредитним договором і договором іпотеки замінений на як нового кредитора. Отже, укладені в даному випадку договори не можна кваліфікувати як договори факторингу. Вони є змішаними, бо містять елементи різних договорів (частина друга статті 628 ЦК України), зокрема ознаки договору купівлі-продажу права вимоги (за умовами якого продавець продав, а покупець придбав право вимоги на публічних торгах) і договору відступлення права вимоги (цесії) (за умовами якого первісний кредитор передав право вимоги новому кредитору). Як встановлено судом, що між Публічним акціонерним товариством «Кредобанк», як банком, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс», як новим кредитором, укладено договір відступлення\~права вимоги\~від 06\~жовтня 2010\~року, за умовами\~\~якого банк передав за плату новому кредитору Товариством з обмеженою відповідальністю «Кредекс Фінанс» права вимоги до боржників за кредитними договорами, за іпотечними договорами, як договорами забезпечення. Передача права\~вимоги відповідно\~до умов\~договору передбачала проведення оплати ТОВ «Кредекс Фінанс» за належне ПАТ «Кредобанк» право вимоги. Як вважає представник позивача до ТОВ «Вердикт Капітал» перейшли всі права вимоги за кредитним договором, укладеним з [PERSON] , за договором іпотеки, укладеним з [PERSON] . Однак, всупереч цьому, доказів того, що ТОВ «Кредекс\~Фінанс» перерахувало\~ВАТ «Кредобанк»\~оплату за\~право вимоги\~ та\~цим виконало\~умови укладеного\~договору про\~відступлення права\~вимоги позивачем суду не надано та матеріали справи не містять. Також, з наданих позивачем суду доказів взагалі не вбачається про зміну найменування юридичної особи з ТОВ «Кредекс Фінанс» на ТОВ «Вердикт Капітал». Водночас, зміна найменування юридичної особи тягне за собою правовий наслідок, як необхідність у державній реєстрації змін до установчих документів в порядку, визначеному Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, внесення змін до державного реєстру банків. З наданих суду доказів не вбачається, які права та обов`язки виникають у відповідачів перед ТОВ «Вердикт Капітал». Крім цього, ТОВ «Вердикт\~Капітал» не надано суду жодного доказу про передачу прав вимоги саме до боржника, [PERSON] , з яким ВАТ «Кредобанк» укладено кредитний договір та договір іпотеки. Не надано в якості доказів додаток № 2 до договору про\~відступлення права\~вимоги від\~06\~жовтня 2010\~року,\~яким передбачено\~прийом-передачу\~портфеля заборгованості,\~до якого входить заборгованість виникла по кредитним договорам, укладених банком з фізичними особами (боржниками), зокрема, на підставі: споживчих кредитів, іпотечних кредитів, кредитів на придбання автомобілів, інших зобов`язань фізичних осіб перед банком - ВАТ «Кредобанк». При цьому, передача портфелю заборгованості від банку до нового кредитора відбувається лише після повної оплати відшкодування. Позивачем також не обґрунтовано, які права банку порушив [PERSON] , якого зазначено відповідачем по справі, при цьому, вимог до [PERSON] позивачем в позовній заяві не заявлено, тоді як, на даний момент спірне майно знаходиться саме у власності у [PERSON] , до якого позивачем не пред`явлено жодної позовної вимоги. Таким чином, у ТОВ «Вердикт\~Капітал» не\~виникло право\~вимоги за кредитним договором і за договором іпотеки, укладеними між ВАТ «Кредобанк» та [PERSON] , а отже в нього відсутнє право на визнання за ним права іпотеки та звернення стягнення на предмет іпотеки, - нежитлові приміщення 1-го поверху №12-1-:12-3, I в літ. «A-3», загальною площею 90,1 кв.м. за адресою: [ADDRESS] , належні [PERSON] , а у суду в зв`язку з цим відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог про це. Тоді як, згідно частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. За змістом статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. \~ \~ \~ \~Представником відповідача [PERSON] адвокатом Загорулько Є.О. подано заяву про застосування позовної давності, в якій зазначено, що кредитор дізнався про порушення своїх прав як мінімум в 2010 році, тобто, знав про продаж спірної квартири протягом більше ніж 9 років, не цікавився долею свого предмету іпотеки та не вживав заходів щодо звернення на нього стягнення. Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України). Згідно з частиною першою статті 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За змістом цієї норми початок перебігу позовної давності збігається з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Сплив строку позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові, При цьому позивач повинен довести той факт, що він не міг довідатись про порушення свого цивільного права, а відповідач, навпаки, що інформацію щодо порушеного права позивач мав можливість отримати раніше. Суд погоджується з пропуском строку позовної давності та вважає необхідним застосувати наслідки спливу строку позовної давності. З позовної заяви вбачається, що рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 23.03.2012 р. задоволено позов ТОВ «Кредекс Фінанс» до [PERSON] і [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором №Ф2044/11-06 (А010152) від 28.11.2006 р. у розмірі 1013121,20 грн., тобто, звернувшись до суду з вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором вимогу позивач змінив строк виконання основного зобов`язання у сторону зменшення до моменту звернення до суду з позовом. Позовна давність шляхом пред`явлення позову переривається саме на ту частину вимог (право на яку має позивач), що визначена ним у його позовній заяві, що до вимог, які не охоплюються пред`явленим позовом, та до інших боржників, то позовна давність щодо них не переривається. Обов`язковою умовою переривання позовної давності шляхом пред`явлення позову також є дотримання вимог процесуального закону щодо форма та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції та інших, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі. Звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення, зокрема, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, банк змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору, на час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору. в повному обсязі, рішення суду про стягнення заборгованості чи звернення стягнення на заставлене майно засвідчує такі зміни. Таким чином, позикодавець/іпотекодержатель скористався своїм право, передбаченим ч. 2 ст.1050 ЦК України і змінив строк виконання зобов`язання за кредитним договором та договором іпотеки з 01.11.2026 на 2011 рік. Навіть після укладення договору про відступлення права вимоги, заміна сторони в зобов`язанні відповідно ст. 262 ЦК України не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності, тобто, після укладення 06.10.2010 року первісним і новим кредитором договору купівлі- продажу прав вимоги за кредитним договором для ТОВ «Вердикт Капітал» строки звернення до суду підлягають обчисленню так само як і для ПАТ «Кредобанк». Відповідно до\~ч.ч.1,\~2\~ст.141\~ЦПК України\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються: у\~разі задоволення\~позову -\~на відповідача; у\~разі відмови\~в позові\~-\~на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, не підлягає стягненню з відповідача на користь позивача понесені ним судові витрати у вигляді судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed