Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

У серпні 2014 року [PERSON] звернулася до суду з указаним позовом обґрунтовуючи свої вимоги тим, що вона є власником житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями по [ADDRESS] , а відповідач [PERSON] є власником сусіднього домоволодіння. На початку 2014 року в її будинку почав просідати фундамент, а від цього і почались тріскатись стіни шпалери. В кінці червня 2014 року нею було встановлено, що відповідач на відстані 3 метрів від глухої стіни її будинку здійснив будівництво вигрібної ями, внаслідок чого відбулось підмивання та просідання фундаменту будинку та інші пошкодження в ньому. Також позивачка вказувала, що на її вимогу було обстежено факт будівництва даної вигрібної ями комісією у складі [PERSON] (заступника міського голови), [PERSON] (начальнику відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Буринської райдержадміністрації) та в присутності сторін. В результаті обстеження встановлено у діях [PERSON] невідповідність норм ДБН-36-92, в частині відстані розміщення вигрібної ями до будинку [ADDRESS] , замість мінімальної 5 м. Крім того, в мережі водопостачання відповідача 28.06.2014 року стався прорив труби внаслідок чого відбулось підмивання, про що були складено відповідний акт. Вважала, що дані обставини в сукупності призвели до пошкодження її будинку. Однак, її вимогу щодо усунення даних порушень, а також щодо відшкодування завданих їй збитків [PERSON] ігнорує, в зв`язку з цим вона вимушена звернутись до суду за захистом свого цивільного права. На підставі викладеного, з врахуванням заяви про уточнення позовних вимог, [PERSON] просила зобов`язати відповідача не чинити перешкод в ремонті її будинку, стягнути з відповідача 53356 грн. на відшкодування матеріальної та 5000 грн. моральної шкоди, завданої пошкодженням будинку. Рішенням Буринського районного суду Сумської області від 23.07.2015 року позов задоволено частково та зобов`язано [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] у проведенні капітального ремонту належного їй будинку по [ADDRESS] . Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] 53 356 грн. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди та 3000 грн. моральної шкоди. Вирішено питання розподілу судових витрат. Рішенням апеляційного суду Сумської області від 23.10.2015 року рішення суду вказане рішення скасовано в частині зобов`язання [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] у проведенні капітального ремонту її будинку та ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено у задоволенні вказаних вимог. У решті рішення місцевого суду залишено без змін. Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 11.05.2016 року рішення Буринського районного суду Сумської області від 23.032015 року та рішення апеляційного суду Сумської області від 23.10.2015 року скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції. Рішенням Вищої ради правосуддя від 14.09.2021 року № 1978/0/15-21 суддю [PERSON] , в провадженні якого перебувала дана справа, звільнено з посади судді Буринського районного суду Сумської області у зв`язку з поданням заяви про відставку. Відповідно до розпорядження керівника апарату Буринського районного суду Сумської області від 23.09.2021 року №60 проведено повторний автоматизований розподіл, згідно якого головуючим суддею для розгляду даної справи визначено суддю Гука Т.Р. Ухвалою судді Буринського районного суду Сумської області від 28.09.2021 року справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди прийнято до свого провадження та призначено судове засідання для її розгляду по суті. В першому судовому засіданні під час розгляду справи новим складом суду позивач [PERSON] та її представник адвокат Міненко С.А. позовні вимоги підтримали повністю та просили їх задовольнити з викладених в позовній заяві підстав. Також представник позивача наголошував на тому, що виникнення пошкоджень будинку [PERSON] внаслідок будівництва [PERSON] вигрібної ями з порушенням будівельних норм та прориву труби водопостачання на території домоволодіння відповідача повністю доведено висновками проведених у справі судових експертиз. В останнє судове засідання позивач [PERSON] та її представник адвокат Міненко С.А. не з`явились. При цьому від представника позивача неодноразово надходили клопотання про відкладення судового засідання спочатку орієнтовно на два місяці, а потім на один місяць в зв`язку з його призовом на військову службу під час мобілізації, до яких ним додано лише копію повістки про необхідність прибути 11.01.2023 року до Конотопського РТКЦ та СП. Однак, вказана повістка до військового комісаріату не є належним та достатнім доказом проходження представником позивача військової служби, а будь-яких інших доказів на підтвердження вказаної обставини ним надано не було. Крім того, нормами ЦПК не передбачено можливість, ні зупинення провадження у справі, ні постійне відкладення її розгляду на невизначений строк з підстав призову на військову службу під час мобілізації представника сторони у справі, в зв`язку з чим у листі від 17.01.2023 року судом було роз`яснено [PERSON] її право звернутися за правовою допомогою до іншого адвоката, або представляти свої інтереси в судовому засіданні самостійно, однак вказаним правом позивач не скористалась та 16.02.2023 року в судове засідання не з`явилась та про причини своєї неявки суду не повідомила. Представника відповідача Кондратенка М.І. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав повністю в зв`язку з їх безпідставністю, оскільки вигрібної ями на території домоволодіння [PERSON] ніколи не було, так як ним було побудовано септик, який складався з колодязя для осідання твердих часток, який був розташований на відстані 3 м від будинку позивачки та був засипаний відповідачем після надходження її претензій, та колодязя для рідких стоків, який розміщений на значній відстані та не міг призвести до замочування грунту під фундаментом будинку позивачки. Крім того, вказував, що тріщина у трубі водопостачання була виявлена відповідачем одразу, після чого було відкачено воду з колодязя, а трубу відремонтовано, доказів наповнення колодязя протягом місяця стороною позивача не надано. Таким чином, на його думку позивачкою не було доведено причинно-наслідкового зв`язку між пошкодженням її будинку та будівництвом септику відповідачем чи тріщиною його труби водопостачання. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] вказала, що в 2014 році працювала на посаді начальника відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Буринської РДА та 30.07.2014 року була в складі комісії по обстеженню будинку [PERSON] по [ADDRESS] з приводу його руйнування через розташування септику її сусідкою [PERSON] . В ході обстеження будинку [PERSON] було встановлено наявність замочування стіни, тріщини у ній та перегородці, перекошування вікна зі сторони септику її сусідів. Біля будинку було замочування трави та похилене дерево. Також комісією був обстежений септик [PERSON] , який був побудований з автомобільних шин та розташований на відстані 3 м від стіни будинку [PERSON] , хоча мінімальна відстань відповідно до санітарних норм має становити не менше 5 м. Вважає, що дія вологи на стіни будинку [PERSON] в зв`язку з підняттям ґрунтових вод після облаштування септику тривала більше одного місяця. Свідок [PERSON] суду пояснив, що в 2014 році він разом із сином відкопував фундамент в будинку [PERSON] для проведення експертизи, під час чого було встановлено, що фундамент не тріснув, але дав усадку через облаштування сусідом переливної ями на відстані 2-2,5 м від фундаменту. Коли відкопували фундамент його глибина була 90 см., а земля була волога, хоча в той час було літо. Стіна будинку [PERSON] зі сторони сусідів [PERSON] також була волога, мала тріщини та перекошене вікно. Обмостка біля фундаменту була, але стара, полущена та в непридатному стані. Жолоби та відливи на даху будинку [PERSON] на той час були, але коли вони були встановлені не знає. Крім того, вказаний свідок підтвердив, що проживає по [ADDRESS] та його будинок також має тріщини. Свідок [PERSON] вказав, що в 90-х роках він будував собі будинок по [ADDRESS] та бачив, що будинок [PERSON] будували особи, схильні до зловживання алкогольними напоями, які продавали цемент, а в розчин додавали глину. При цьому фундамент її будинку зроблено глибиною лише 50 см. На пров. Свердлова майже всі будинки мають тріщини у стінах, а дорога постійно просідає. В його будинку також є тріщини, хоч фундамент він робив глибиною 1,5 м. Також, свідок повідомив, що у його сусідів [PERSON] септик складається з двох колодязів, але їх точне розташування та з яких матеріалів вони були побудовані він не пам`ятає. Свідок [PERSON] суду пояснив, що в 2014 році працював майстром КП "Буринь-теплосервіс" та був в складі комісії, яка обстежувала на території господарства по [ADDRESS] колодязь, в якому стався прорив труби водопостачання. Зі слів сусідів прорив водогону стався 27.06.2014 року, але на момент обстеження води в колодязі не було. Крім того, комісія обстежувала вигрібну яму, в ході чого було виявлено замочування трави навколо неї. Також, бачив, що обмотка біля фундаменту сусіднього будинку потріскалась та осіла. Заслухавши доводи позивача, її представника, представника відповідача, покази свідків, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] є власником жилого будинку, житловою площею 53,5 кв.м., загальною площею 86,1 кв. м., з належними господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] (т.1 а.с. 5-6). Відповідно до технічної документації даний будинок було збудовано в 1992 році (т.2 а.с. 7-9). Власником сусіднього жилого будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , є [PERSON] . В липні 2014 року [PERSON] звернулась до Буринської міської ради із скаргою на те, що в результаті будівництва без відповідного дозволу вигрібної ями поряд зі стіною її будинку та пориву водогону на подвір`ї відповідача, що мало місце 28.06.2014 року, відбулось підтоплення фундаменту її будинку, що призвело до руйнування стін будинку. Буринською міською радою Сумської області була призначена комісія, яка 30.07.2014 року склала акт візуального обстеження житлового будинку [ADDRESS] . В результаті обстеження встановлено у діях [PERSON] невідповідність норм - ДБН-36-92, в частині відстані розміщення вигрібної ями до будинку [ADDRESS] , замість мінімальної 5 м, факт руйнування стін житлового будинку [PERSON] та було рекомендовано власниці звернутися до суду для відшкодування завданих їй збитків (т.1 а.с. 12). Крім цього, 21.07.2014 року працівниками КП "Буринь-теплосервіс" було складено акт, що в будинку [ADDRESS] трапилась аварія на системі центрального водопостачання, на території подвір`я колодязь наповнився водою, проте явного витоку води не було, зі слів постраждалої сторони прорив трапився ще 28.06.2014 року. Як вказано в акті, причиною аварії стала тріщина на трубі. Вказана аварія 18.07.2014 року була ліквідована мешканцями будинку [ADDRESS] своїми силами. Також комісія виявила тріщини на стінах будинку [PERSON] та для з`ясування причин їх походження рекомендувала звернутись до спеціальної організації для отримання експертного висновку (т.1 а.с.13-14). 17.09.2014 року [PERSON] звернулась з заявою до експерта [PERSON] про проведення експертного будівельно-технічного дослідження житлового будинку по [ADDRESS] та про визначення вартості відновлювального ремонту даного домоволодіння. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження №55/14 від 01.10.2014 року побудована вигрібна яма («септик») на території домоволодіння [ADDRESS] порушує вимоги п.3.25 а* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме: відстань від житлових будинків до септиків повинна бути не менше 5 м. Дослідивши виявлені пошкодження житлового будинку позивача та співставивши з розташуванням побудованої вигрібної ями (септику) на території домоволодіння відповідача, експерт вважала, що може бути причинний зв`язок між даними порушеннями та пошкодженням у водогоні відповідача. Також експерт визначила вартість ремонтно-будівельних робіт по відновлювальному ремонту будинку за адресою; [ADDRESS] , яка складає 53 356 грн. (т.1 а.с. 28-52). Таким чином, за результатами проведеного дослідження експерт дійшла висновку лише про ймовірність причинного зв`язку між допущеними порушеннями будівельних норм при будівництві септику та пошкодженнями будинку позивача. Крім того, згідно вказаного висновку експертного будівельно-технічного дослідження під час обстеження житлового будинку [PERSON] пошкодження у вигляді перекосу стін і перегородок, тріщини, порушення штукатурного шару, розриви шпалер, відставання від поверхні стін були виявлені у всіх трьох житлових кімнатах та коридорі, тобто майже по всьому будинку, а не лише зі сторони побудованого відповідачем септику. За клопотанням представника відповідача 26.01.2015 року ухвалою суду була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено спеціалістам Сумського відділення ХНДІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса. Відповідно до висновку №150 від 15.05.2015 року , наданого експертом Карякіним М.Л. за результатами проведеного дослідження встановлено: наявність тріщин у стінах житлового будинку по [ADDRESS] обумовлена просадкою грунта під дією зовнішних навантажень (вага фундаменту та житлового будинку), власної ваги грунту та додаткових факторів таких як замочування грунту. Замочування грунту відбулось в наслідок будівництва фільтраційного колодязя та септику на території домоволодіння [ADDRESS] , що не відповідає вимогам п.п. 3.25а*, 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»; влаштований фундамент під житловим будинком по [ADDRESS] не відповідає вимогам СНиП 2.02.01-83* «Основания зданий и сооружений»; ймовірно порив водогону який трапився 21.07.2014 року в господарстві [PERSON] за адресою: [ADDRESS] пришвидшив замочування грунту під фундаментом [PERSON] , що відбувалось за рахунок розташованої вигрібної ями на відстані 3 м від житлового будинку по [ADDRESS] , яка збудована з невідповідністю вимогам п.п. 3.25а*, 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» і знаходиться в причинному зв`язку з просіданням грунту під фундаментом та появою тріщин на фасаді житлового будинку [PERSON] (т.1 а.с. 167-177). Отже, у вказаному висновку експентом фактично основною причиною наявності тріщин у стінах житлового будинку по [ADDRESS] вказано просадку грунта під дією зовнішних навантажень (вага фундаменту та житлового будинку), власної ваги грунту, а будівництво відповідачем фільтраційного колодязя з порушенням будівельних норм, що на думку експерта призвело до замочування грунту, стало лише датковим фактором для просадки грунту. Однак, із вказаного висновку не можливо встановити, чи могла відбутись просадка грунту під фундаментом будинку позивачки за відсутності впливу такого додаткового фактору. Крім того, експерт дійшов висновку про ймовірність замочування ґрунту під фундаментом позивача через порив водогону, який належить відповідачеві, в зв`язку з чим колегією суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 11.05.2016 року було звернуто увагу на необхідність призначення повторної експертизи з метою встановлення дійсних, а не ймовірних причин виникнення тріщин будинку та наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями сторін та наслідками. При наданні оцінки висновку експертизи №150 від 15.05.2015 року, суд вважає за необхідне звернути увагу також на те, що при обстеженні будинковолодіння по [ADDRESS] , експертом встановлено наявність на його території фільтраційної вигрібної ями, яка розташована з правого боку фасаду на відстані 3,5 м від краю зовнішньої стіни. Таким чином, що фільтраційну вигрібну яму [PERSON] на території свого домоволодіння також побудовано з недотриманням мінімальної відстані, передбаченої будівельними нормами. Згідно розпорядження голови Буринської міської ради №10-ОД від 19.02.2016 року вул. Свердлова у м. Буринь перейменовано на вул. Вознесенську (т.2 а.с.78). Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №12-2019 від 25.01.2021 року, яка була призначена за клопотанням представника відповідача ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 08.02.2019 року, встановлено: "1. Причиною утворення тріщин у стінах будинку по [ADDRESS] є нерівномірна деформація фундаменту житлового будинку, яка могла відбутися в результаті промерзання грунту або нерівномірної усадки. 2. На підставі наданих на дослідження матеріалів справи та додаткових матеріалів, можливо зазначити що: влаштований фундамент не відповідає вимогам "СНиП 2.02.01-83 Основания зданий и сооружений", п.5.6, 5.7 ДБН В.2.1-10-2018 "Основи і фундаменти будівель та споруд", п.4.1.6 ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ", це є основною причиною виникнення тріщин в житловому будинку [ADDRESS] . 3. Оскільки, влаштований фундамент не відповідає державним будівельним вимогам "СНиП 2.02.01-83 Основания зданий и сооружений", п.5.6, 5.7 ДБН В.2.1-10-2018 "Основи і фундаменти будівель та споруд", п.4.1.6 ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ" - існує причинний зв`язок між порушеннями при будівництві фундаменту та утвореннями тріщин стін житлового будинку [ADDRESS] . 4. За результатами наданих на дослідження матеріалів встановлено, що інженерна споруда №3 "септик" була розташована у межах земельної ділянки домоволодіння [ADDRESS] , але ідентифікувати розташування його на території житлового будинку [ADDRESS] на дату обстеження неможливо. Септик засипаний. Відповідно до висновку №55/14 від 01.10.2014 (м.сп.. І том, а.28-64) септик розташований на відстані 3,0 м від кута житлового будинку [ADDRESS] . Отже, згідно ідентифікації місця розташування септика, проведеного експертом (висновок №55/14 від 01.10.2014, а.с.28-64) при його будівництві санітарно-технічні вимоги порушені, табл.3.2.п.3.25а* ДБН 360-92** та ДБН-Б.2.2-12:2019 п.6.1.42. Конструктивні елементи септика (стіни, дно, глибина закладання, накриття) на дату обстеження визначити неможливо. Характеристика септика у висновках експертів (висновок №55/14 від 01.10.2014, а.с.28-64, №150 від 15.05.2015) відсутня. Вигрібна яма по [ADDRESS] , улаштована на відстані 6,8м від кута житлового будинку [ADDRESS] , на відстані 7,9м від його вікон та при цьому порушує санітарно-технічні вимоги ДБН 360-02* табл.3.2, п.3,25* та п.6.1.42 ДБН Б.2.2- 12:2019 (відстань не менше 8-10м). За конструктивними елементами вигрібна яма №2 не відповідає державним будівельним вимогам п.17.4 ДБН. В.2.5-64:2012. 5. При функціонуванні вигрібної ями грунт під нею постійно насичений водою. Але це насичення розташоване на відстані 6,8 м від будинку [ADDRESS] та нижче чим рівень закладання фундаменту і рівень промерзання грунту. Отже на цьому рівні грунт не замерзає, тому пучиністість відсутня, а отже відсутній причинний зв`язок між утвореннями тріщин стін та інших пошкоджень житлового будинку по [ADDRESS] за наявністю вигрібної ями на території домоволодіння [ADDRESS] . Враховуючи наявні матеріали та положення нормативно-правових актів, чинних в Україні в галузі будівництва, встановити, чи впливає господарська споруда (септик), що розташована на земельній ділянці домоволодіння [ADDRESS] на експлуатаційні властивості (у тому числі на тріщини, які виникли в не встановлений період часу в окремих конструктивних елементах) житлового будинку [ADDRESS] , не вбачається за можливе (відсутні вихідні дані). 6. Вигрібна яма №4, яка розташована по [ADDRESS] виконує функції фільтраційного колодязя (яма поглинаюча) та розташування якої порушує вимоги державних будівельних норм табл.3.2 п.3,25* ДБН 360-02* та п.6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019. При функціонуванні вигрібної ями грунт під нею постійно насичений водою. Але це насичення розташоване на відстані 3,5м від будинку [ADDRESS] та нижче чим рівень закладання фундаменту і рівень промерзання грунту. Отже на цьому рівні грунт не замерзає, тому пучиністість відсутня, а отже відсутній причинний зв`язок між утвореннями тріщин стін та інших пошкоджень житлового будинку по [ADDRESS] за наявністю вигрібної ями на території цього домоволодіння. 7. Оглядовий колодязь (№1), у якому стався порив, розташований на відстані 6,8 м від житлового будинку [ADDRESS] . Розташування та конструктивні рішення оглядового колодязя №1, у якому стався порив водопровідної труби, не порушують вимоги державних будівельних норм - додаток 1 ДБН Б.2.2-12:2019 (відстань від будинку до водопровідної та каналізаційної мережі 5 м). Одиночне зволоження грунту в точці витоку води (точка підключення системи водопроводу) сталося нижче ніж рівень закладання фундаменту житлового будинку [ADDRESS] , на значній відстані, а отже порив труби не вплинув на появу тріщин та інших пошкоджень житлового будинку [ADDRESS] " (т.2 а.с.192-218). Таким чином, із вказаного висновку експерта вбачається, що побудована [PERSON] на території домоволодіння по [ADDRESS] в порушення будівельних норм на відстані 3,5 м від стіни будинку, вигрібна яма, яка виконує функцію фільтраційного колодязя також призводить до насичення грунту водою. Заслухати в судовому засіданні роз`яснення експертами вищевказаних висновків судових експертиз, про що заявляв клопотання представник відповідача, не вдалося, оскільки на даний час експерт Карякін М.Л. вже не працює в Сумському відділенні ННЦ "ІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса" та його нове місце роботи чи місце проживання суду не відоме, а експерт Бєляєва Л.І. повідомила, що постійно перебуває за кордоном. З інформації Сумського обласного центру гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 02.08.2016 року вбачається, що за даними спостережень найближче розташованої до м. Буринь метеостанції Конотоп 21.07.2014 року випала найбільша кількість опадів за період з 01.04.2014 року по 31.08.2014 року (т.2 а.с.77). Згідно протоколу №339 результатів лабораторних випробувань грунтів від 21.09.2020 року відібрані по [ADDRESS] , зразки відносяться до низької міцності. Грунти при замочиному стані проявляють просідні властивості (т.2 а.с.190). Відповідно до частин першої та другої ст.1166 ЦК України майнова шкоди, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Згідно ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що для настання відповідальності за завдання шкоди необхідна наявність таких умов: протиправна поведінка особи, яка завдала шкоду, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також наявність вини особи, яка завдала шкоду. При цьому саме на позивача покладається обов`язок доказування заподіяння шкоди, її розміру, протиправності поведінки особи, яка завдала шкоду, та наявності причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою. Статтями 12, 81 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі письмових, речових, електронних доказів, висновків експертів, показань свідків. Згідно ч.1 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Дослідивши всі наявні в матеріалах даної справи докази, суд приходить до висновку, що [PERSON] не доведено належними, достовірними та достатніми доказами, ні часу виникнення пошкоджень її житлового будинку, ні часу побудови відповідачем септику, ні наявності причинно-наслідкового зв`язку між виникнення тріщин у стінах та інших пошкоджень, належного їй житлового будинку та порушенням відповідачем будівельних норм під час будівництва септику. Так, надані позивачкою акти від 21.07.2014 року та від 30.07.2014 року, згідно яких комісіями було виявлено пошкодження стін її будинку не свідчать про виникнення таких пошкоджень у незначний проміжок часу, що передував складенню даних актів. Жоден висновок, проведених у справі експертиз, категоричних висновків про наявність причинного зв`язку між тріщиною труби водопостачання в оглядовому колодязі відповідача та пошкодженнями будинку позивачки також не містить. Заявляючи позовні вимоги про зобов`язання відповідача не чинити перешкод в ремонті її будинку, [PERSON] взагалі не обгрунтовано в чому саме полягають такі перешкоди. Враховуючи викладене, оскільки позивачем не доведено наявність усіх умов, необхідних для настання відповідальності за заподіяння шкоди, її позовні вимоги задоволенню не підлягають. Згідно з правилами ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача. Статтею 133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Стороною відповідача заявлено до відшкодування судові витрати, які складаються з судового збору за касаційне оскарження рішення суду від 23.07.2015 року в сумі 494,91 грн., витрат на проведення експертиз в сумі 20500 грн., витрат по оплаті робіт по взяттю зразків грунту для проведення експертизи, в сумі 10507 грн., витрат по оплаті банківських послуг по перерахуванню коштів на оплату експертиз в сумі 262 грн., а також витрат на оплату послуг адвоката в сумі 9000 грн. Відповідно до ч.2 ст.137 ЦПК України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт(надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Представником відповідача у обґрунтування розміру понесених витрат на професійну правничу допомогу надано: довідку адвоката Кондратенка М.І. про отримання від [PERSON] 9000 грн. за надання правової допомоги, акт приймання-передачі послуг від 02.04.2021 року, розрахунок витрат за юридичну допомогу, понесених [PERSON] від 02.04.2021 року (т.3 а.с. 3-5), а також в матеріалах справи містяться угода про надання юридичних послуг від 25.09.2014 року та виданий її підставі ордер адвоката Кондратенка М.І. (т.1 а.с. 74, 75). Вказані докази підтверджують факт понесення [PERSON] витрат на професійну правничу допомогу та їх розмір в сумі 9000 грн. З урахуванням викладеного, суд вважає, що вказаний розмір витрат на оплату послуг адвоката Кондратенка М.І., який приймає участь у розгляді даної справи з 2014 року, є співмірним зі складністю справи та виконаними адвокатом роботами (наданими послугами), часом, витраченим адвокатом для їх виконання та обсягом наданих адвокатом послуг. Розмір судових витрат понесених відповідачем по оплаті судового збору за касаційне оскарження судового рішення в сумі 494,91 грн., оплаті судових експертиз в загальній сумі 20500 грн. та оплаті робіт по взяттю зразків грунту, необхідних для проведення призначеної судом експертизи, в сумі 10507 грн. також підтверджені відповідними платіжними документами (т.3 а.с.6-8). За наведеного, в зв`язку з повною відмовою в задоволенні позовних вимог [PERSON] з неї на користь [PERSON] підлягають стягненню, понесені останнім, судові витрати в загальній сумі 40501 грн. 91 коп. Разом з цим, суд не вбачає підстав для стягнення з позивача на користь відповідача, понесених ним витрат по оплаті банківських послуг по перерахуванню коштів на оплату судових експертиз в сумі 262 грн., оскільки вони не відносяться до витрат, які безпосередньо пов`язані із проведенням експертиз. Питання про розподіл решти судових витрат, понесених відповідачем, дані про які містяться в матеріалах справи судом не вирішується, оскільки представник відповідача в судовому засіданні просив їх не стягувати.

Outcome: approved