Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-06 00:00:00

Позиція позивача та відповідача, процесуальні дії, вчинені по справі. Позивач звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаним позовом. На обґрунтування позову зазначає, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 17 липня 1998 серії [NUMBER] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, яке складається з земельної частки ( пай) № [NUMBER] площею 2,18 га., яка розташована на території Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області ( колишньої Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області). Після звернення до приватного нотаріуса позивачу роз`яснено, що він, як спадкоємець за законом, пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, тому на підставі ч. 3 статті 1272 ЦК України позивач просив суд визначити додатковий строк 3 місяці для прийняття спадщини. 18.11.2022 по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Позивач у підготовче судове засідання не з`явився, подав суду заяву, у якій просив суд розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами. Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, протягом строку, встановленого судом, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами. Третя особа у підготовче судове засідання не з`явилася, але подала заяву, в якому не заперечує проти задоволення позову, просить розглянути справу у її відсутність . Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого судового провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно положень ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами підготовчого судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини, встановлені судом. [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 17 липня 1998 серії [NUMBER] . Після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, яке складається з земельної частки ( пай) № [NUMBER] площею 2,18 га., яка розташована на території Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області ( колишньої Трубайцівської сільської ради Хорольського району Полтавської області). Позивач, як спадкоємець, у встановлений ч.1. ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк з дня відкриття спадщини не звернувся до нотаріальної контори з приводу оформлення спадкових прав. Згідно листа приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Рой Т.В. від 22 серпня 2022 року вих. № 194/02-31 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на нерухоме майно, що розташоване на території Трубайцівської сільської ради ( Хорольська міська рада ) Полтавської області, як такому, що спадщину не прийняв. Вказана відмова була мотивована тим, що згідно ст. 1269,1270 ЦК України позивач пропустив шестимісячний строк для подання відповідної заяви. Позивач звертає увагу суду, що він пропустив встановлений строк із звернення до нотаріальної контори з поважної причини. Він не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту складеного на його користь, що вважає поважною причиною пропуску такого строку. Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру ( спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину ) № 69816445 від 22.08.2022 року спадкова справа до майна померлої [INFO] [PERSON] не заведена, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. У зв`язку з відсутністю у позивача відомостей щодо наявності заповіту, а також відсутності на руках оригіналу заповіту, на запит нотаріуса від 17.05.2022 року № 102-02-14 щодо наявності заповіту від імені [PERSON] , Виконавчим комітетом Вишняківського старостинського округу Хорольської міської ради Лубенського району Полтавської області 20.07.2022 року вх. № 87/02-14 надано копію заповіту від 12.08.1997 року за № 71, посвідченого Трубайцівською сільською радою Хорольського району Полтавської області імені Ламтєвої Парасковії Гаврилівни на все майно на користь [PERSON] . Норми права, застосовані судом. Згідно з ч. 3ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України). Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У відповідності до положень ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину за законом чи за заповітом, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори по місцю відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини до 6 місяців з дня смерті спадкодавця. Якщо заява про прийняття спадщини спадкоємцем не була подана вчасно, то за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч. 3 ст.1272 ЦК України). Мотивована оцінка аргументів сторін. Позивач по справі у передбачений ст. 1270 ЦК України строк не звернувся в нотконтору із заявою про прийняття спадщини через необізнаність про наявність спадщини. Враховуючи, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, суд, відповідно до положень ст. 1272 ЦК України, вважає можливим надати позивачу додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Аналогічні роз`яснення викладені у абз. 2 п. 24Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування». Так, при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі "Ілхан проти Туреччини" від 27.06.2000 р., при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. На підставі зазначеного, що вказані обставини свідчать про поважність причин пропущення позивачем строку для прийняття спадщини, відповідно до норм вітчизняного законодавства, міжнародного права та судової практики ЄСПЛ, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому досліджені наявних у справі доказів, приходить до висновку, що у позивача були перешкоди для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини та такі обставини є поважними, а тому позов підлягає частковому задоволенню. Суд вважає, що позивачеві для звернення до нотаріальної контори буде достатньо двох місяців з дня набрання законної сили цього рішення суду. Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню.

Outcome: partial