Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

У жовтні 2022 року [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті її брата [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги позивач мотивував тим, що [INFO] помер її брат [PERSON] , якому на праві спільної часткової власності належить 14/100 часток квартири [ADDRESS] ( [ADDRESS] . Інші спадкодавці, які б могли прийняти спадщину відсутні. У грудні 2020 року вона тяжко захворіла, отримала закриту черепно-мозгову травму, стався забій головного мозку з формуванням вогнищ контузії в полості лівої лобної та задньотім`яної долі, багатоуламковий перелом лівого вилицево-орбітального комплексу та короновірусною хворобою (позитивний тест 07.12.2020 року), крім того, вона хворіє на гіпертонічну хворобу, дифузний кардіосклероз. Після обстежень проведених у лікарні їй поставили діагноз: перелом дна та латеральної стінки орбіти з помірним зміщенням уламків, набряком клітковини на даному рівні, переломом скроневої дуги з діастазом до 3 мм, перелом кісток носа з помірним зміщенням, посттравматичний етмоїдит гайморит, перелом решітчастої кістки з незначним зміщенням. Вона за своїм станом здоров`я своєчасно, у весь період, який визначений законом для прийняття спадщини не звернулась до нотаріуса, а коли звернулась, то отримала відмову, оскільки пропустила шестимісячний строк, у зв`язку з чим, оскільки вона є єдиним спадкоємцем просить визнати обставини пропуску поважними та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.10.2022 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с.28-29). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.10.2022 року відкрито провадження у справі (а.с. 30). 08.11.2022 року до суду надійшов відзив від представника Київської міської ради, у якому просять ухвалити рішення згідно вимог чинного законодавства (а.с. 36-37). 26.12.2022 року завідувач Першої Київської державної нотаріальної контори надіслала на адресу суду належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 49-59). В судовому засіданні позивач вимоги позову підтримала в повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним в позові обставинам. Київська міська рада свого представника в судове засідання не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, 20.12.2022 року направила до суду відзив, у якому просила розглядати справу у відсутності представника (а.с. 43). Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Заслухавши позивача, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є батько: [PERSON] , мати: [PERSON] , що підтверджується посвідкою про народження [NUMBER] від 30.06.1944 року (а.с. 10). [INFO] народився [PERSON] , батьками якої є батько: [PERSON] , мати: [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 17.03.1933 року (а.с. 11). Вказані документи підтверджують, що [PERSON] , [INFO] є братом [PERSON] , [INFO] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 17.08.2021 року (а.с.12). 12.07.2022 року заведена спадкова справа № 605/2022 року до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 49-59). 22.07.2022 року [PERSON] звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с. 49). 04.08.2022 року постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском шести місячного строку для прийняття спадщини (а.с. 19). Згідно виписки № 21123 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого КМКЛШМД Нейрохірургія № 1 [PERSON] знаходилась у стаціонарі з 01.12.2020 року по 12.12.2020 року з діагнозом закрита черепно-мозгова травма, забій головного мозку з формуванням вогнищ контузії в полості лівої лобної та задньотім`яної долі, багатоуламковий перелом лівого вилицево-орбітального комплексу та короновірусною хворобою (позитивний тест 07.12.2020 року), дифузний кардіосклероз, гіпертонічна хвороба 2 ст. ІІ ст. 3 СН ІІст. (а.с. 20). Як убачається з виписки із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого Комунального некомерційного підприємства "Центр первинної медико - санітарної допомоги № 2" Солом`янського р-ну у м.Києві діагноз [PERSON] від 01.12.2020 року закрита черепно-мозгова травма, забій головного мозку з формуванням вогнищ контузії в полості лівої лобної та задньотім`яної долі, багатоуламковий перелом лівого вилицево-орбітального комплексу та короновірусною хворобою (позитивний тест 07.12.2020 року), ІХС дифузний кардіосклероз, гіпертонічна хвороба 2 ст. ІІ ст. ризик 3 СН ІІст.(а.с. 21). Згідно медичної картки амбулаторного хворого № 8305 [PERSON] перебуває на обліку в поліклініці Солом`янського району та з 09.03.2021 року по 23.07.2021 року відвідувала лікарів (а.с. 22-27). Спадкоємцем після [PERSON] є його сестра позивач [PERSON] , інші спадкоємці по спадковій справі не звертались (а.с. 49-59). Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. З досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлої матері, у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустила шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті брата позивача пропустила з поважних причин, оскільки позивач неодноразово протягом строку, визначеного для прийняття спадщини хворіла та перебувала лікуванні. Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18). Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд, враховує наявні у справі докази та взаємовідносини сторін, за сукупності яких приходить до висновку про наявність підстав для визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Outcome: approved