Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-30 00:00:00

У січні 2023 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Фундамент сервіс» про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок залиття. Позивач вказує, що є співвласником квартири [ADDRESS] . Відповідач є власником та проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку. 31.10.2022 та 22.11.2022 з вини відповідача було затоплено квартиру позивача. Відповідно до Звіту про оцінку майна №499/11/22 від 17.11.2022 розмір матеріальних збитків в результаті залиття квартири [ADDRESS] складає 93987,96 грн. Відтак, позивач просить стягнути з відповідача матеріальні збитки на загальну суму 93987,96 грн., судовий збір в розмірі 1073,60 грн. Ухвалою суду від 11.01.2023 відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та роз`яснено відповідачу право надати у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати відзив на позовну заяву. Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідач не скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, враховуючи принцип достатності доказів, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог, з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. Відповідно до договору купівлі-продажу від 07.08.2020 [PERSON] та [PERSON] набули у власність квартиру [ADDRESS] . Відповідач є власником та проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього ж будинку, що підтверджується витягом з реєстру нерухомого майна від 26.01.2023. Звертаючись до суду з позовом, позивач посилається на те, що відповідач здійснив перепланування своєї квартири без будь-яких дозволів відповідних органів. З трьохкімнатної квартири відбулось перепланування на три однокімнатні із виведенням в кожній кімнаті туалету та душової. Квартира перепланована під хостел та здається в оренду. 07.08.2020 ТОВ «Фундамент сервіс» складено акт відповідно до якого встановлено, що під час перевірки проведення виконання робіт з проектом 05/02202-АР реконструкції квартири [ADDRESS] ) було виявлено порушення ДБН В.2.2-15:2019 п. 5.21, а саме: розміщення вологих приміщень над житловими кімнатами та кріплення приладів і трубопроводів до міжквартирних стін, які огороджують житлові кімнати. Комісія постановила про негайний демонтаж вологих приміщень, приладів та трубопроводів, які не відповідають проекту. Відповідачем вимоги, що зазначені в акті не виконані. 31.10.2022 та 22.11.2022 з вини відповідача було затоплено квартиру позивача. За актами, що надані суду вбачається причиною залиття стало пошкодження мережі водопостачання, яка виконана не за проектом. Позивач стверджує, що невиконання відповідачем акту про усунення порушення призвело до залиття її квартири з вини відповідача. Відповідно до Звіту про оцінку майна №499/11/22 від 17.11.2022 розмір матеріальних збитків в результаті залиття квартири [ADDRESS] складає 93987,96 грн. Суд визнає Звіт про оцінку майна №499/11/22 від 17.11.2022 належним доказом, оскільки оцінка проведена відповідним суб`єктом оціночної діяльності, що підтверджуються свідоцтвом від 07.05.2015 № 116, що передбачено Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Згідно ст.7 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Сума матеріального збитку, заподіяного потерпілим особам (позивачам) повинна бути підтверджена таким засобом доказування, як Звіт про оцінку майна (актом оцінки майна), який за змістом має відповідати вимогам Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Право на практичну діяльність за відповідними напрямами оцінки майна та спеціалізаціями в межах цих напрямків надається суб`єктом оціночної діяльності після отримання відповідних сертифікатів, які видає Фонд державного майна України, що передбачено Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні". Оцінювачем такої шкоди може бути компетентний суб`єкт оціночної діяльності в контексті вимог ст.ст. 5, 6 Закону "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" №2658-III, якого внесено до Державного реєстру оцінювачів, що веде Фонд державного майна України. Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Приймаючи дане рішення суд враховує також засади ст .6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", згідно якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку. Із ст. 1166 ЦК України вбачається, що шкода завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Відповідач відзив на позов не надав. Зважаючи на викладені обставини вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди на загальну суму 93987,96 грн. є такими, що підлягають задоволенню. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved