Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

[PERSON] через свого представника адвоката Лішунова Є.О. звернувся до суду з позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов мотивує тим, що [INFO] помер [PERSON] .. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної ділянки з кадастровим номером 5920986800:04:001:0946 площею 2,6746 га, що знаходиться на території Степанівської сільської ради та належала останньому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 27.02.2017 року [PERSON] зареєстрованого в реєстрі за №129. Він з померлим [PERSON] не мав жодних родинних стосунків та перебував з ним в дружніх відносинах. 07.02.2019 року [PERSON] склав заповіт, в якому заповів вище вказану земельну ділянку йому. Зазначає, що він є спадкоємцем за заповітом, однак родичі не повідомили його про смерть [PERSON] і про існування заповіту складеного на його користь він не знав, а тому у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся із заявою про прийняття спадщини. Дізнавшись про смерть [PERSON] та про існування заповіту на його користь звернувся до органів нотаріату для оформлення спадщини, однак отримав вмотивовану відмову. Також, у відповідь на звернення, приватним нотаріусом Анохіним О.В. було надано Витяг зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) з яких вбачається про відкриття спадкової справи та чинність заповіту посвідченого ним же. На підставі вище викладеного, [PERSON] просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] .. Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 27.06.2022 року відкрито провадження у даній справі та призначено по справі підготовче судове засідання. Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 25.07.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду. Учасники справи були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, однак в судове засідання не з`явились. Позивач [PERSON] та його представник - адвокат Лішунов Є.О. подали до суду клопотання про розгляд справи за їх відсутності, в яких заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили їх задовольнити. Від відповідача [PERSON] до суду надійшла заява, в якій вона зазначила, що у зв`язку з введеним режимом воєнного стану не має можливості з`явитись до суду, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить справу розглядати без її участі. З врахуванням положень ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе справу розглянути у відсутності учасників справи. В зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч.2 ст.247ЦПК України. Повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення її по суті, суд приходить до наступних висновків. Частиною 4 статті 206 ЦПК України встановлено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що вбачається з копії свідоцтва про смерть (а.с.5). \~Згідно заповіту посвідченого 07.02.2019 року приватним нотаріусом Буринського районного нотаріального округу Сумської області Анохіним О.В. та зареєстрованого в реєстрі за №127, [PERSON] за життя земельну ділянку, площею 2,6746, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Степанівської сільської ради Буринського району Сумської області, кадастровий номер 5920986800:04:001:0046, та належить йому на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Буринського районного нотаріального округу Сумської області Анохіним О.В. 27.02.2017 року, зареєстрованого в реєстрі за №129, заповів [PERSON] , [INFO] (а.с.8). Відповідно до довідки Буринської міської ради Сумської області №376 від 13.12.2021 р., [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , був постійним мешканцем та зареєстрований по [ADDRESS] та на момент смерті проживав разом з дочкою [PERSON] , зятем [PERSON] , онукою [PERSON] та правнуком [PERSON] (а.с.10). У відповідності до ч.ч.1,2 ст.1223 ЦК України \~право на\~спадкування\~мають особи, визначені у\~заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261\~-\~1265 цього Кодексу. Частиною 1 статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України). Судом встановлено, що позивач будучи спадкоємцем за заповітом заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк не подав. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Частиною 2 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином, оскільки спадщину за законом після смерті [PERSON] прийняла його дочка [PERSON] , то вона є неналежним відповідачем у даній справі. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Аналогічний за змістом правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 06.09.2017 року у справі №6-496цс17 та підтриманий Верховним Судом у постановах від 10.01.2019 року у справі № 263/1221/17, від 17.03.2021 року у справі № 308/4272/19 та від 22.02.2021 року у справі № 644/7785/19. Таким чином,\~суд\~приходить\~до\~переконання,\~що\~\~строк\~подання\~заяви\~про\~прийняття\~спадщини\~до\~нотаріальної\~контори\~був\~пропущений\~позивачем\~з причин, які були пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для нього на вчинення цих дій, оскільки він не знав про існування заповіту на його користь. Враховуючи викладене, а також те, що визнання позову відповідачем не суперечить закону й не порушує права чи інтереси інших осіб суд вважає, що причини пропуску позивачем, встановленого законом, шестимісячного строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини є поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позову та визначення йому додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини протягом двох місяців.

Outcome: approved