Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Позов мотивує тим, що він з родиною проживає у квартирі за адресою: [ADDRESS] , яка належить йому та членам його сім`ї на праві спільної сумісної власності. Вказує, що відповідачі, котрі проживають поверхом вище у квартирі [ADDRESS] , у період з грудня 2020 року по липець 2021 року неодноразово заливали його квартиру, внаслідок чого були підтоплені кімнати та кухня, туалет - стеля та стіни; оздоблення кімнат, кухні та туалету пошкоджені та підлягають відновленню. У зв`язку з вищевказаним ЛКП "Львівський ліхтар" складались неодноразово акти про про залиття квартири, в якій він проживає. Згідно Звіту про незалежну оцінку вартості будівельно-ремонтних (будівельних) робіт його квартири від 26.08.2021 року така становить 23938,80 грн. Окрім цього, вартість послуг ТзОВ "Агенство нерухомості "Габріель" з виконання звіту становить 1500,00 грн., а також вартість проведення кошторисних робіт становить 1000,00 грн., які позивач також просить стягнути з відповідачів. Також, позивач зазначає, що неправомірними діями відповідачів йому завдано моральної шкоди в розмірі 15000,00 грн., яка виразилась у душевних стражданнях та переживаннях у зв`язку із пошкодженням майна, шоковому стані в очікуванні чергового залиття, незручностях, пов`язаних з неможливістю нормально користуватись квартирою, неможливістю користуватись електромережею, а також у загостренні хвороби його сина, який повинен був займатись питанням відшкодування шкоди відповідачами. Враховуючи вищевикладене, просить стягнути з відповідачів 26438,80 грн. завданої матеріальної шкоди та 15000,00 грн. завданої моральної шкоди. Позивач в судове засідання не з`явився, однак від представника такого до суду надійшла заява про розгляд справи без їх участі, позов підтримала та просила такий задоволити, щодо ухвалення заочного рішення судом не заперечила. Відповідачі в судове засідання вкотре не з`явились, хоча й були повідомлені належним чином про дату, час та місце проведення такого шляхом скерування судової повістки про виклик до суду рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №7905705734915, яке повернулось на адресу суду з конвертом з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Оскільки, відповідачі в судове засідання не з`явилися, свого відношення до позову не направили, хоча належним чином були повідомлені про час та місце слухання справи, суд вважає, що слід згідно ст.280\~ЦПК України проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Наявних у справі матеріалів про права та обов`язки сторін, достатньо для її розгляду у відсутності відповідача. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, дійшов наступного висновку. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України передбачено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про право власності на квартиру № [NUMBER] від 28.07.1998 року. Відповідно до акту, складеного комісією в складі начальника технічного відділу Прокулевича М.М., майстрів дільниці [PERSON] та [PERSON] затвердженого директором ЛКП «Львівський ліхтар» від 13.01.2021 року, під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлено залиття в приміщенні туалету на стелі орієнтовною площею 1 кв.м. та на стінах орінторною площею 1 кв.м.; ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є халатне ставлення до сантехнічних приладів та сантехнічної мережі квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Як вбачається з акту, складеного комісією в складі начальника технічного відділу Прокулевича М.М., майстрів дільниці [PERSON] та [PERSON] затвердженого директором ЛКП «Львівський ліхтар» від 25.02.2021 року, під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлено залиття в приміщенні туалету на стелі орієнтовною площею 1 кв.м. та на стінах орінторною площею 1 кв.м.; ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є халатне ставлення до сантехнічних приладів та сантехнічної мережі квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Відповідно до акту, складеного комісією в складі начальника технічного відділу Прокулевича М.М., майстрів дільниці [PERSON] та [PERSON] затвердженого директором ЛКП «Львівський ліхтар» від 05.04.2021 року, під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлено залиття в приміщенні туалету на стелі орієнтовною площею 1 кв.м. та на стінах орінторною площею 1 кв.м.; ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є халатне ставлення до сантехнічних приладів та сантехнічної мережі квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Згідно з актом складеним комісією в складі начальника технічного відділу Прокулевича М.М., майстрів дільниці [PERSON] та [PERSON] затвердженого директором ЛКП «Львівський ліхтар» від 16.07.2021 року, під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлено залиття в приміщенні туалету на стелі орієнтовною площею 2,3 кв.м. та в кімнаті на стелі та стіні орінторною площею 0,5 кв.м.; ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] є халатне ставлення до сантехнічних приладів та сантехнічної мережі квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно №299772756 від 16.02.2022 року квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт житлових приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] від 26.08.2021 року, виконаного Товариством з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості «Габріель» на підставі Договору на проведення незалежної оцінки вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт №DN210825-001 від 25.08.2021 року, загальна вартість відновлювальних будівельно-ремонтних робіт житлових приміщень квартири у [ADDRESS] станом на дату оцінки становить 23938,80 грн. 31.08.2021 року позивачем [PERSON] надіслано відповідачам лист-претензію від 31.08.2021 року, в якому просив відповідачів відшкодувати йому матеріальну шкоду в сумі 26438,80 грн., моральну шкоду в сумі 15000,00 грн. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України). Згідно зі статтями 13, 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Власність зобов`язує, вона не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Аналогічні положення містяться у статті 319 ЦК України. Власність не тільки надає переваги, а й покладає певні обов`язки на власників майна. Це конституційне положення гарантує дотримання принципу забезпечення балансу між інтересами власника, суспільства та інших власників і користувачів об`єктами власності. Власність зобовязує власника використовувати свою власність не тільки у своїх інтересах, а й поважати інтереси інших людей, усього суспільства. Держава забезпечує захист прав усіх субєктів права власності і господарювання та гарантує їм рівність перед законом. Порушення прав власників з боку держави, фізичної чи юридичної особи зумовлює настання відповідних правових наслідків. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 1, ч. 2 ст. 1166 ЦК України). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно правової позиції, висловленої Верховним Судом України при розгляді справи N6-183цс14 від 03.12.2014 року, законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Враховуючи вищенаведене у сукупності, суд вважає доведеними факти залиття квартири [ADDRESS] , яка належить позивачу з квартири, яка знаходиться поверхом вище та належить відповідачам, та заподіяння позивачу шкоди внаслідок такого залиття. Доказів, які спростовують розмір відшкодування шкоди, чи підстав для звільнення від відповідальності, які передбачені ч. 2 ст. 1166 ЦК України, матеріали справи не містять та стороною відповідача не надано. Більш цього, відповідачі відзиву на позов до суду не подали, в судове засідання для надання пояснень щодо позовних вимог не з`явились. З огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить наявність шкоди та її розмір. Позивачем виконано обов`язок щодо доказування заподіяння вини відповідачами та її розмір. Відповідачем не спростовано даних обставин. Відтак, враховуючи фактичні обставини, встановлені під час розгляду справи, з врахуванням доказів, наданих позивачем, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в частинні стягнення з відповідачів майнової шкоди, заподіяної залиттям квартири в розмірі 23938,80 грн. Щодо стягнення з відповідачів матеріальної шкоди, яка полягає у понесенні витрат на виконання Звіту про незалежну оцінку вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт житлових приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] та вартості виконання кошторисних робіт, суд зазначає наступне. Частинами 1 ст.133 ЦПК України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 3 ст. 133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до Договору на проведення незалежної оцінки вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт №DN210825-001 від 25.08.2021 року позивачем [PERSON] укладено такий з Товариством з обмеженою відповідальністю «Агенство нерухомості «Габріель», відповідно до якого товариство зобов`язується виконати роботи по виготовленні звіту незалежної оцінки вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт приміщень квартири [ADDRESS] , а замовник зобов`язується прийняти виконану роботу та оплатити її. Згідно рахунку-фактури від 25.08.2021 року вартість виконання робіт про незалежну оцінку вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт приміщень квартири [ADDRESS] становить 1500,00 грн., які позивачем сплачено, що підтверджується квитанцією №0.0.2243379294.1 від 25.08.2021 року. Як вбачається з акту здачі-приймання робіт (надання послуг) від 26.08.2021 року до договору №DN210825-001 від 25.08.2021 року виконавцем виконані роботи по виготовленні звіту незалежної оцінки вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт приміщень квартири [ADDRESS] , замовником прийняті роботи (послуги) в повному обсязі та відповідно до вимог договору та законодавства України платником проведено оплату в повному обсязі згідно умов договору. Окрім цього, з квитанції №RC_IA3985RRMZMOJBL02RXD від 05.08.2021 року сплачено 1000,00 грн. за проведення кошторисних робіт. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідачів понесені позивачем витрати, які полягають у виконанні Звіту про незалежну оцінку вартості будівельно-ремонтно (відновлювальних) робіт житлових приміщень квартири за адресою: [ADDRESS] та виконанні кошторисних робіт, в розмірі 2500,00 грн. Щодо стягнення з відповідачів на користь позивача моральної шкоди суд приходить до наступного висновку. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1\~ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи роз`яснення Пленуму Верховного Суду України, даних у п.9\~Постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» за № 4 від 31 березня 1995 р., згідно з якими розмір відшкодування моральної шкоди визначається в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Судом враховується, що внаслідок затоплення квартири у позивача та його сім`ї відбулося порушення звичного укладу життя та щоденного комфортного домашнього відпочинку, відповідачами не спростовано дану вимогу позивача, відтак суд вважає, що позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди, виходячи із засад розумності й справедливості підлягають задоволенню у розмірі 15000,00 грн. Відповідно до вимог ч. 1 ст.141 ЦПК України\~з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 768,40 грн. На підставі викладеного та

Outcome: approved