Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява Приватного акціонерного\~товариства «Страхова\~компанія «Арсенал\~Страхування» до\~ [PERSON] про\~стягнення страхового\~відшкодування у\~порядку регресу. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 29.08.2016 між ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» та ДП «Павлоградський хімічний завод» було укладено договір страхування наземного транспорту №12/16-Т/Ц11, згідно з яким ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» взяло на себе зобов`язання компенсувати будь-яке пошкодження або знищення автомобіля марки «Scania R380», д/н [NUMBER] , його окремих складових частин чи додаткового обладнання внаслідок ДТП. 13.06.2019 на Бориспільській об`їзній трасі сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Chevrolet Aveo», д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та автомобіля «Scania R380», д/н [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Дана ДТП сталася в результаті порушення Правил дорожнього руху водієм автомобіля «Chevrolet Aveo», д/н [NUMBER] , [PERSON] , що підтверджується постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області. У зв`язку з названою подією та відповідно до рахунку № [NUMBER] від 15.06.2019, наданого ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс», вартість відновлювального ремонту автомобіля марки «Scania R380», д/н [NUMBER] , склала 410068,93 грн. Проте, згідно з висновком № ZU180619 від 22.07.2019, наданим судовим експертом Мазурек А.А. вартість відновлювального ремонту з урахуванням КФЗ склала 449247,36 грн. Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу «Chevrolet Aveo», д/н [NUMBER] , на момент ДТП була застрахована полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності № АО № 343590, виданого ПРАТ «СК «Ю.Ес.Ай». Таким чином, ТДВ «СК`Ю.Ес.Ай» несе відповідальність в межах ліміту з вирахуванням франшизи та значення коефіцієнту фізичного зносу. ТДВ «СК «Ю.Ес.Ай» здійснило виплату у розмірі 99 000,00 грн. Отже, з відповідача підлягають відшкодуванню кошти в розмірі 305 993,39 грн. з розрахунку 404\~993,51 99\~000,00= 305\~993,39 грн. Отже, з [PERSON] на користь ПРАТ «СК «Арсенал страхування» підлягають стягненню кошти в розмірі 305\~993,39 грн. Відтак, позивач просить суд визнати причини пропуску позовної давності по даному спору поважними та поновити строк позовної давності. Стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування», код ЄДРПОУ: 33908322, АТ «ОТP Банк», IBAN [NUMBER] , борг у сумі 305\~993, 39 грн (триста п`ять тисяч дев`ятсот дев`яносто три) гривні 39 копійок. Стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «СК «Арсенал Страхування», код ЄДРПОУ: 33908322, АТ «ОТP Банк», IBAN [NUMBER] , суму судового збору у розмірі 4589,89 грн. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 28.09.2022 було залишено позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» до [PERSON] про стягнення страхового відшкодування у порядку регресу без руху з підстав недотримання позивачем вимог ст. 175 ЦПК України. 26.10.2022 було прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, у задоволенні клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження відмовлено. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження, про що винесено відповідну ухвалу. Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 30.11.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні у приміщенні Березанського міського суду Київської області. Копія ухвали про відкриття провадження у справі, судова повістка про виклик до суду, копія позовної заяви з доданими до неї документами, копія ухвали від 30.11.2022, надсилалися відповідачу на адресу місця його проживання, вказану в позовній заяві. Однак, конверти з повідомленням про вручення рекомендованого поштового відправлення зі вказаними документами повернулися до суду із відміткою органів поштового зв`язку «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 84), «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 96; 104; 119; 133). В силу приписів ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України. Відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Відповідач [PERSON] про дату, час та місце повідомлений в порядку, визначеному ч. 11 ст. 128 ЦПК України (а.с. 72; 102; 108; 118; 152). Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень. Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України. Відповідач [PERSON] не скористався своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив. Позивач - Приватне акціонерне\~товариство «Страхова\~компанія «Арсенал\~Страхування», належним чином повідомлений про місце, дату і час судового засідання, до суду не направив свого представника. 15.02.2023 до канцелярії суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] , у якому вона просила суд розглянути цивільну справу № 356/368/22 без участі представника ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» на підставі наявних у ній доказів (а.с. 181-182). Згідно з\~ч.\~3\~ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~223\~ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Кожна особа\~має право\~на захист\~свого цивільного\~права у\~разі його\~порушення,\~невизнання або\~оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України). Частиною 1 ст.\~12\~ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до статті 5\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» від 01.07.2004 № 1961- IV об`єктом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов`язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров`ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу. Страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого (ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів»). Згідно з п. 9.1 ст. 9 Закону України «Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» страхова сума - це грошова сума, у межах якої страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування. В силу приписів ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» від 07.03.1996 № 85/96-ВР до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України). Пунктом 1 частини першої статті 1188 ЦК України визначено, що шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. За змістом наведених правових норм після виплати страхового відшкодування до страховика переходить право вимоги яке страхувальник (особа, що одержала страхове відшкодування) має до особи, відповідальної за завдані збитки. Особою, яка зобов`язана відшкодувати шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, є фізична або юридична особа, що на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, позички тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку (п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки»). У п.\~26\~зазначеної вище\~Постанови вказано,\~що до\~страховика,\~який виплатив\~страхове відшкодування,\~переходить право\~вимоги,\~яке страхувальник\~або інша\~особа,\~яка одержала\~страхове відшкодування,\~має до\~особи,\~відповідальної за\~завдані збитки. Сума страхового відшкодування підлягає стягненню з особи, відповідальної за завдані збитки, відповідно до правил статті 993 ЦК України. Відповідно ч. 1 ст.\~1187\~ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Обґрунтовуючи позов, ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» посилається на ст, 993, 1166, 1194 ЦК України та просить стягнути з відповідача на його користь витрати у порядку регресу. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17 зазначено, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту. Підставою позову у даній справі є перехід до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат права вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки. Предметом позову, відповідно, є відшкодування збитків. Неправильне зазначення позивачем правової норми на обґрунтування позову та некоректне формулювання позовної вимоги з посиланням на виникнення права вимоги у порядку регресу, не є визначальним для суду при вирішенні питання про те, яким законом необхідно керуватись при захисті права вимоги страховика до винної у спричиненні ДТП особи. Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 28 лютого 2018 року у справі № 521/16989/13-ц. Судом встановлено, що відповідно до договору добровільного страхування наземного транспорту № 12/16- Т/Ц11 від 29.08.2016, між Приватним акціонерним товариством «Страхова компанія «Арсенал Страхування» (страховик) та Державним підприємством «Науково-виробниче об`єднання «Павлоградський хімічний завод» (страхувальник) укладено договір добровільного страхування наземного транспортного засобу. Згідно з додатком № 2 до договору страхування № 12/16/Т/Ц11 від 29.08.2016 застрахованим транспортним засобом є, зокрема, транспортний засіб «Scania», реєстраційний номер [NUMBER] , 2008 року випуску (а.с. 6-13; 14-16). Згідно з п. 12 Договору добровільного страхування наземного транспорту № 12/16- Т/Ц11 від 29.08.2016 франшиза (безумовна, у % від страхової суми) становить за збитки внаслідок ДТП 0,50 % від страхової суми по відповідному ТЗ згідно з додатком № 2 до Договору добровільного страхування наземного транспорту № 12/16- Т/Ц11 від 29.08.2016, з урахуванням наступного: 12.2.1 у випадку, коли винним в скоєнні ДТП є водій застрахованого ТЗ зі стажем керування менше двох років, безумовна франшиза за ризиком збитків внаслідок ДТП складає 2 % від страхової суми по відповідному ТЗ, але не менше франшизи, вказаної в п. 12.2 Договору (а.с. 6). 13.06.2019 водій [PERSON] (страхувальник: Павлоградський хімічний завод) подав заяву про настання події, що має ознаки страхового випадку за договором добровільного страхування транспортного засобу, якою повідомив страховика ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» про настання події, що має ознаки страхового випадку за договором добровільного страхування транспортного засобу, автомобіль: «Scania R380», д/н [NUMBER] , 2008 року випуску. Опис події: «Chevrolet Aveo» під час обгону вантажного автомобіля виїхав назустріч, в результаті чого відбулося лобове зіткнення (а.с. 17-18). Вказана вище дорожньо-транспортна пригода сталася в результаті порушення Правил дорожнього руху водієм автомобіля «Chevrolet Aveo», д/н [NUMBER] , [PERSON] , що підтверджується постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 10 липня 2019 року. Так, відповідно до вказаної вище постанови 13.06.2019 о 09 год. 40 хв. на 10 км. ПСО м. Київ, водій [PERSON] , керуючи транспортним засобом марки «Chevrolet Aveo», д.н.з. [NUMBER] під час руху та зміни напрямку руху, будучи неуважним здійснив виїзд на зустрічну смугу руху, де здійснив зіткнення з транспортним засобом марки «Scania», д.н.з. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , який рухався в зустрічному напрямку в бік м. Київ. Внаслідок ДТП [PERSON] зазнав незначні тілесні ушкодження, транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками. Суд дійшов висновку про порушення [PERSON] зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення вимог ПДР, а саме п.п. 2.3 (б), 10.1, 12.3, що свідчить про скоєння ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. [PERSON] був визнаний винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.\~124\~КУпАП, та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) грн. 00 коп., стягнуто з [PERSON] судовий збір в розмірі 384,20 грн. Вказана постанова суду набрала законної сили 22.07.2019 (а.с. 21-22). 08.08.2019\~складено страховий\~акт №\~006.00936319-1\~за договором\~страхування №\~12/16-Т/Ц11_2018\~від 29.08.2018, рішення: відповідно до цього акту і п. 7 договору страхування № 12/16-Т/Ц11_2018 підлягає виплаті страхового відшкодування 404\~993,51 грн (а.с. 23). Матеріали справи містять копію розрахунку страхового відшкодування від 08.08.2019 за договором страхування № 12/16-Т/Ц11_2018 від 29.08.2018 на суму 404\~993,51 грн (а.с. 25). Як вбачається з копії платіжного доручення № 46410711 від 12.08.2019 ПРАТ «СК «Арсенал Страхування» здійснило страхову виплату на користь Павлоградського хімічного заводу за актом № 006.00936319-1 від 08.08.2019 зг. рах. № [NUMBER] від 15.06.2019 в т.ч. ПДВ у сумі 404 993,51 грн (а.с. 26). Судом встановлено,\~що позивачем\~виплачено на\~користь потерпілого\~404\~993,51 грн (а.с. 26). Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу «Chevrolet Aveo», д/н [NUMBER] , на момент ДТП була застрахована полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності № АО № 000343590, виданого ТДВ «СК «Ю.Ес.Ай». Франшиза становить 1000,00 грн, ліміт за шкоду майну складає 100000,00 грн (а.с. 24). Відповідно до рахунку № [NUMBER] від 15.06.2019, наданого ТОВ «Дніпро-Скан-Сервіс», вартість відновлювального ремонту автомобіля марки «Scania R380», д/н [NUMBER] , склала 410068,93 грн(а.с. 38-40). Згідно з висновком № ZU180619 від 22.07.2019, наданим судовим експертом Мазурек О.А. вартість відновлювального ремонту автомобіля марки «Scania R380», д/н [NUMBER] ,з урахуванням КФЗ склала 449247,36 грн (а.с. 28-37). Відтак, ТДВ «СК`Ю.Ес.Ай» несе відповідальність в межах ліміту з вирахуванням франшизи та значення коефіцієнту фізичного зносу (100 000,00 -1000,00 франшизи = 99\~000,00 грн. Як вбачається з копії платіжного доручення від 26.02.2020 ТДВ «СК`Ю.Ес.Ай» здійснило виплату у розмірі 99 000,00 грн страхового відшкодування в порядку регресу згідно страхового акту № 19.59.0343590-4475 на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» (а.с. 41). За змістом наведених у рішенні правових норм після виплати страхового відшкодування до страховика переходить право вимоги яке страхувальник (особа, що одержала страхове відшкодування) має до особи, відповідальної за завдані збитки. Отже,\~до позивача\~ПРАТ «СК\~«Арсенал Страхування»\~перейшло право\~на отримання\~від [PERSON] \~як винуватця\~ДТП, коштів в розмірі 305 993,39 грн. з розрахунку 404\~993,51 99\~000,00= 305\~993,51 грн. Разом з\~тим,\~позивачем до\~стягнення заявлено\~кошти в\~розмірі 305\~993,39\~грн,\~а суд\~в силу\~приписів ч.\~1\~ст.\~13\~ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог. 26.05.2020 за вих.№ 260520-59774/к позивачем було надіслано [PERSON] претензію на суму 305\~993,39 грн (а.с. 27). За таких обставин суд вважає позовні вимоги законними та обґрунтованими. Станом на час розгляду справи відповідач не надав доказів сплати ним заявлених до стягнення коштів. [PERSON] не скористався своїми процесуальними правами, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій, не подав відзиву на позов, не надав будь-яких заперечень проти позову чи доказів на спростування позиції позивача, не навів обставин, які мають значення для справи і на які він би послався як на підставу своїх заперечень. Таким чином, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову. Встановлені судом обставини повністю підтверджуються дослідженими у судовому засіданні доказами. Щодо клопотання позивача про визнання причин пропуску позовної давності поважними, суд виходить з такого. Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст. 256 ЦК України). Згідно зі ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. В силу приписів ч. 6 ст. 261 ЦК України за регресними зобов`язаннями перебіг позовної давності починається від дня виконання основного зобов`язання. Заміна сторін у зобов`язанні не змінює порядку обчислення та перебігу позовної давності (ст. 262 ЦК України). Відповідно до ч. 2-5 ст. 267 ЦК України заява про захист цивільного права або інтересу має бути прийнята судом до розгляду незалежно від спливу позовної давності. Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту. Так, позивач зазначає, що, враховуючи той факт, що страховий випадок стався 13.06.2019, строк позовної давності закінчився 13.06.2022. Відповідно до Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан з 05:30 годині 24.02.2022 строком на 30 діб. Згідно Указів Президента України «Про продовження дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 17.08.2022 строк воєнного стану в Україні з 05:30 години 23.08.2022 продовжено строком на 90 діб. У зв`язку з військовою агресією РФ проти України Верховна Рада України Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» № 2120-ХІ від 15.03.2022 внесла зміни відповідно до строків позовної давності. Так, відповідно до п. 2 ч. 3 Закону України № 2120-ХІ від 15.03.2022 Прикінцеві та перехідні положення розділ «Прикінцеві та перехідні положення» Цивільного кодексу України доповнено пунктом 19 зі змістом, що у період воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728,786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Тобто, строк загальної позовної давності, який передбачений відповідно до ст. 257 ЦК України, в межах якого обчислюється строк позовної давності при зверненні до суду з відшкодуванням шкоди в порядку регресу продовжено, і позивач може звернутися з таким позовом і після закінчення дії воєнного стану. Тому позивач просить суд відповідно до ст. 127 ЦПК України визнати причини пропуску позовної давності у даному спорі поважними та поновити строк позовної давності. При вирішенні спорів про право зворотної вимоги страховика слід розрізняти поняття «регрес» та «суброгація». У випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов`язанні (заміна активного суб`єкта) зі збереженням самого зобов`язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов`язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. При цьому регрес регулюється загальними нормами цивільного права (зокрема, статтею 1191 ЦК України), а також статтею 38 Закону «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», а для суброгації відповідно до статті 993\~ЦК України і статті 27\~Закону України\~«Про страхування» встановлено особливий правовий режим. При суброгації перебіг строку позовної давності починає обчислюватися з моменту виникнення страхового випадку, а при регресі - з того моменту, коли страховик виплатив страхове відшкодування. Оскільки при суброгації відбувається заміна особи в зобов`язанні, тому з урахуванням положення статті 515\~ЦК суброгація застосовується лише до майнового страхування. У вказаній справі право вимоги перейшло до страховика у порядку суброгації, а не регресу, оскільки перехід права вимоги від страхувальника до страховика за договором добровільного страхування є суброгацією. Відтак, посилання позивача на те, що при регресі - право вимоги (регресу) виникає у третьої особи після виконання такою особою обов`язку боржника та, відповідно припинення основного (деліктного) зобов`язання та виникнення нового (регресного) зобов`язання, тобто, на норми, що стосуються позовної давності при зверненні до суду щодо відшкодування шкоди в порядку регресу суд не бере до уваги, з огляду на таке. При суброгації перебіг строку позовна вимоги, до страховика переходять усі права, які мав страхувальник, зокрема, це стосується і права на подання позову, у тому числі щодо часу виникнення права на позов - з моменту ДТП в результаті якого заподіяно шкоду. Вирішуючи спір, суд дійшов висновку про те, що до позивача, у межах фактично здійсненої страхової виплати, перейшло право вимоги, яке страхувальник мав до особи, відповідальної за завдані збитки, а тому кошти в розмірі завданої шкоди підлягають стягненню з відповідача, як винної у ДТП особи. Зважаючи на те, що страховий випадок настав 13.06.2019, а до суду позивач звернувся 02.09.2022 (розглядуваний позов надійшов до суду засобами поштового зв`язку та був зареєстрований за вхідною датою 14.09.2022, при цьому на поштовому конверті міститься поштовий штемпель з датою відправки 02.09.2022). Заподіяння шкоди відбулося під час ДТП, яка мала місце 13.06.2019, а тому перебіг строку позовної давності у три роки почав відраховуватися з 13.06.2019. Крім того, слід зазначити, що поштове відправлення надіслано до суду в конверті, на якому міститься трекінговий номер 06\~000\~202\~381 40. При перевірці статусу поштового відправлення шляхом його відстеження за номером 06\~000\~202\~381 40 на офіційносу сайт АТ «Укрпошта» можна з`ясувати, що поштове відправлення прийняте до відправки 02.09.2022. З огляду на вказане, суд вважає, що датою звернення до суду є дата відправлення поштової кореспонденції 02.09.2022. Відтак, позивач звернувся до суду з пропуском строку позовної давності. Відповідачем не заявлено про застосування наслідків спливу позовної давності. Питання щодо поважності причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини (пункт 23.8 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 706/1272/14-ц (провадження № 14-456цс18)). Суд, оцінюючи поважність зазначених причин пропущення позивачем строку звернення до суду, зазначає таке. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту (ч. 5 ст. 267 ЦК України). Закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском позовної давності. Тому це питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу. При цьому поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим. Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. 24.02.2022 Президент України виніс Указ № 65/2022 «Про загальну мобілізацію» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та з метою забезпечення оборони держави, підтримання бойової і мобілізаційної готовності Збройних Сил України та інших військових формувань, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пунктів 1, 17, 20 частини першої статті 106 Конституції України оголошено проведення загальної мобілізації. 24.02.2022 Верховна Рада України ухвалила Закон України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні». 15 березня 2022 року Верховна Рада України ухвалила Закон України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Законом України від 21 квітня 2022 року Верховна Рада України затвердила Указ Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", яким продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. У зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про\~правовий режим\~воєнного стану" Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 341/2022 від 17 травня 2022 року, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» № 2263-IX від 22 травня 2022 року, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Пунктом 19 Розділу Прикінцеві та перехідні положення ЦК України визначено, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії. Таким чином, суд вважає слушними посилання позивача на причини пропуску строку позовної давності, які суд визнає поважними. Відтак, з огляду на визнання поважними причин пропуску позивачем строку позовної давності, суд вважає за можливе поновити Приватному акціонерному\~товариству «Страхова\~компанія «Арсенал\~Страхування» строк звернення до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення страхового відшкодування у порядку регресу. Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати. Позивач при пред`явленні позову до суду сплатив судовий збір в сумі 4589,89 грн (а.с. 5). Таким чином, з огляду на задоволення позовних вимог, [PERSON] належить сплатити на користь Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Арсенал Страхування» 4589,89 грн на відшкодування понесених позивачем судових витрат. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необхідність задоволення позовних вимог у повному обсязі. На підставі наведеного та

Outcome: approved