Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-25 00:00:00

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДИНОК КОМФОРТУ» звернулося до суду з позовною заявою до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість в розмірі 86\~877,50 грн. , із яких: 42\~102,00\~грн (сума\~боргу); 21\~051,00\~грн (штрафу\~50%\~від загальної\~суми прострочення);\~21\~051,00\~грн (пеня); 1\~971,03 грн (інфляційне збільшення); 702,47 грн (3% річних). Свій позов мотивує тим, що 18 вересня 2020 року між ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] в режимі онлайн шляхом заповнення Відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті Позивача, був укладений Договір №1144200918027 оренди майна з правом викупу (далі-\~«Договір»),\~відповідно до п. 1.1. якого орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Відповідно до п. 2. Договору - за умовами якого позивач зобов`язався передати відповідачеві у строкове платне володіння та користування майно, а саме: телефон Smart/tel Samsung Galaxy A71 6/128 GB Blue (SM-A715FZBUSEK) вартістю 35\~085,00 грн., з наступним переходом права власності відповідачу, а відповідач зобов`язувався прийняти у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, та сплачувати орендну плату. Позивач вказує, що у зв`язку з порушенням відповідачем взятих на себе кредитних зобов`язань, станом на 21 лютого 2022 року, з урахуванням штрафних санкцій визначених договором складає 86\~877,50 грн. В добровільному порядку відповідач відмовляється повернути кошти, тому позивач просить суд стягнути з відповідача вказану заборгованість та витрати по сплаті судового збору. Ухвалою суду від 10 листопада 2022 року у справі відкрито спрощене провадження з викликом сторін по справі. (а.с. 33-34). Представник позивача в судове засідання не з`явився, разом з позовною заявою надав до суду заяву в якій просить справу розглядати у порядку спрощеного позовного провадження без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. (а.с. 6, 7) Відповідач в судові засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена, у відповідності до ст. 128 ЦПК України. Причини неявки суду не повідомила. Не надала відзив на позовну заяву у строк, вказаний в ухвалі про відкриття провадження. До суду\~повернулися конверти\~з відміткою\~"Адресат\~відсутній за\~вказаною адресою".\~ (а.с. 37, 42) Відповідно до ч. 2 ст. 191 ЦПК у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Згідно ч. 1 ст.280 ЦПК України суд може\~ухвалити заочне\~рішення на\~підставі наявних\~у справі\~доказів за\~одночасного існування\~таких умов: відповідач\~належним чином\~повідомлений про\~дату,\~час і\~місце судового\~засідання; відповідач\~не з`явився\~в судове\~засідання без\~поважних причин\~або без\~повідомлення причин; відповідач\~не подав\~відзив; позивач\~не заперечує\~проти такого\~вирішення справи. З огляду на викладене, суд ухвалив розгляд справи здійснювати у заочному порядку. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Враховуючи викладене та дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі з таких підстав. Дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, суд дійшов таких висновків. Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основним видом діяльності ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» є роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах, а також надання в оренду інших машин устаткування та товарів (а.с.10-11). Згідно наказу директора ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» №235 від 01 липня 2020 року затвердженні Правила надання майна у оренду ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ», які розміщені на офіційному веб-сайті товариства\~ (а.с.12-16). 18 вересня 2020 року між ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] , в режимі онлайн шляхом заповнення [PERSON] в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ», був укладений Договір №1144200918027 оренди майна з правом викупу.\~(а.с.18, 19-21). 18 вересня 2020 року орендодавцем направлено орендарю у його особистий кабінет підтвердження укладання Договору\~(а.с. 20, 21). Пунктом 3 Договору сторони погодили, що сплата орендної плати здійснюється Орендарем до 18-го числа (включно) кожного наступного місяця, що слідує за місяцем укладання Договору протягом строку оренди, який становить 24 місяця, де днем внесення останнього платежу є 18 березня 2022 року. Відповідно до\~ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України). Згідно зі\~ст. 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до вимог\~ст. 639 ЦК України, договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася. Якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами. Якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення. Законом України «Про електронну комерцію»\~встановлено порядок укладення договорів в мережі, спрощено процедуру підписання договору та надання згоди на обробку персональних даних. В пункті 5 частини першої\~статті 3 Закону України «Про електронну комерцію»\~визначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний договір укладається і виконується в порядку, передбаченому Цивільним та\~Господарським кодексами України, а також іншими актами законодавства (ч.7\~ст. 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному\~статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним\~статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа (частина дванадцята\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до\~статті 12 Закону України «Про електронну комерцію»\~якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. Електронний підпис призначений для ідентифікації особи, яка підписує електронний документ. Положення\~статті 11 Закону України «Про електронну комерцію»\~передбачають використання як електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до\~Закону України «Про електронний цифровий підпис», так і електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору (пункт 6 частина перша\~стаття 3 Закону України «Про електронну комерцію»). Відповідно до частини другої\~статті 639 Цивільного кодексу України, якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі. Як зазначалося вище, між сторонами було досягнуто згоду щодо всіх істотних умов договору позики, який оформлений сторонами в електронній формі, з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. Частинами першою, третьою\~статті 509 ЦК України\~визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (у тому числі сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Згідно із\~статтею 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами. Статтею 759 ЦК України\~передбачено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі\~ст. 760 ЦК України, предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). У відповідності до\~ст. 762 ЦК України, за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої\~статті 763 ЦК України\~договір найму укладається на строк, встановлений договором. Якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то, за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором, що узгоджується з нормою\~статті 764 ЦК України. Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Статтею 526 ЦК України\~визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до експрес-накладної «Нова пошта» №20450281314373 від 18 вересня 2020 року, ТОВ «Будинок Комфорту» передав вказане майно у тимчасове користування відповідачу. (а.с.22) Відповідно до розрахунку заборгованості (а.с. 8-9) наданого ТОВ "Будинок Комфорту", заборгованість відповідача, станом на 21 лютого 2022 року складає: 86\~877,50 грн, із яких: 42 102,00 грн. (сума боргу); 21\~051,00 грн. (штрафу 50% від загальної суми прострочення); 21\~051,00 грн. (пеня); 1\~971,03 грн. (інфляційне збільшення); 702,47 грн. (3% річних). Згідно з повідомлення від 02 серпня 2021 року позивач надіслав на адресу відповідача повідомлення про припинення договору з 22 серпня 2021 року та про необхідність сплатити загальну вартість об`єкту оренди (а.с.23). Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, а відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Cуд

Outcome: approved