Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-26 00:00:00

Рух справи 01.07.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла вказана позовна заява, за підписом голови правління ОСББ «Липківського 15» - Савченко В.П., в якій позивач просить суд стягнути з відповідача заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку, прибудинкової території та спожиту електричну енергію у розмірі 12 409,98 грн, інфляційні втрати - 2 532,13 грн, 3% річних від простроченої суми - 1 054,68 грн та витрат по сплаті судового збору - 2 270,00 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.08.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л. Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 20.09.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмового провадження). 30.08.2021 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява позивача про зменшення розміру позовних вимог, за підписом голови правління ОСББ «Липківського 15» Савченко В.П., в якій вказано, що відповідачка з квітня 2021 почала погашати заборгованість в розмірах, що перевищують поточні нарахування. У зв`язку з частковим погашенням заборгованості, позивач просить стягнути з відповідачки заборгованість по сплаті внесків на утримання будинку, прибудинкової території та спожиту електричну енергію у розмірі 6 066,34 грн, інфляційні втрати - 2 532,13 грн, 3% річних від простроченої суми - 1 054,68 грн, витрати по сплаті судового збору - 2 270,00 грн. Оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались. На підставі викладеного, судовий розгляд справи здійснювався за правилами спрощеного позовного провадження на підставі наявних у суду матеріалів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу (ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України /далі - ЦПК України/). Доводи позову В обґрунтування позовних вимог вказується, що відповідачка є власником квартири [ADDRESS] . Зі слів позивача, [PERSON] свої зобов`язання зі сплати заборгованості за спожиту електричну енергію та послуги з утримання будинку та прибудинкової території не виконує, у зв`язку з чим має перед позивачем заборгованість. За таких обставин, позивач просить суд захистити порушені права та інтереси, ухваливши рішення про стягнення з відповідача заборгованості за спожиту електричну енергію та послуги з утримання будинку та прибудинкової території, та нарахованих на цю заборгованість інфляційних та річних. Щодо правової позиції відповідача 08.08.2022 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, датований 05.08.2022, за підписом представника відповідача - адвоката Шаповал О.В. (діє на підставі ордеру), в якому вона просить: - у задоволенні позовної заяви ОСББ «Липківського 15» відмовити; - розгляд справи проводити у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. У відзиві визнається, що відповідачка є власником квартири [ADDRESS] . Звертається увага, що відповідач не брала участь в загальних зборах 24.05.2018 на яких вирішувалося питання про затвердження щомісячного розміру внесків на утримання будинку та прибудинкової території. Зі слів представника відповідача, остання не брала участь також у загальних зборах від 11.03.2020, на яких вирішувалося питання щомісячного розміру обов`язкових внесків і платежів на управління багатоквартирним будинком. Вказується, що оплата за спожиту електричну енергію відповідачкою вносилася вчасно та у повному розмірі, що підтверджується копіями квитанцій, долученими до відзиву. Наголошується, що [PERSON] не має заборгованості ані за утримання будинку та прибудинкової території, ані за спожиту електричну енергію, у зв`язку з чим, вимоги позивача задоволенню не підлягають. Щодо доводів позивача, викладених у відповіді на відзив 30.08.2022 на адресу суду надійшла відповідь на відзив, датована 30.08.2022, за підписом представника позивача - голови правління - Савченко В.П. (діє на підставі статуту), в яких викладено пояснення, міркування і аргументи щодо наведених представником відповідача у відзиві заперечень і мотивів їх відхилення, обгрунтовані, зокрема, наступним. Представник позивача вказує, що питання участі відповідачки в загальних зборах не є предметом даного судового розгляду, а тому обставини, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення, в цій частині, не повинні братися судом до уваги. Звертає увагу, що копії квитанцій, які на думку відповідача, підтверджують відсутність заборгованості за спожиту електричну енергію, стосуються виконання зобов`язань за індивідуальним договором за електроенергію, який було укладено значно пізніше, за договір, що був укладений ОСББ, як колективного споживача, в інтересах співмешканців, в тому числі і відповідача, і за яким наявна заборгованість, що стягується в цій справі. Наголошує, що сплата відповідачем внесків за утримання будинку на рахунок ОК «ЖБК «Комунальник - 15» не може підтверджувати відсутність заборгованості за утримання будинку перед ОСББ «Липківського 15», оскільки воно не є правонаступником ОК «ЖБК «Комунальник - 15». Щодо клопотання відповідача про розгляд справи проводити у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін Суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у главі 10 ЦПК України. Згідно з ч.ч. 5, 7 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. Відповідно до ч. 6 ст. 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Суд наголошує, що спрощене провадження, як з викликом, так і без виклику сторін спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги. Сторони у даній справі не були позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України. Також, сторони не були позбавлені можливості надати усі наявні докази до суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні). Предмет спору, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників. Зважаючи на відсутність необхідності виклику сторін для надання пояснень, з огляду на характер спірних правовідносин, підстави для задоволення клопотання про розгляд справи з викликом сторін відсутні. Фактичні обставини справи, встановлені судом До позовної заяви долучено копію інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 15.06.2021, з якої вбачається, зокрема, що згідно з даними реєстрових книг бюро, квартира [ADDRESS] знаходиться у власності відповідача. Вказана обставина відповідачем не заперечується. В матеріалах справи міститься копія витягу зі статуту ОСББ «Липківського 15», положеннями розділу 5 якого, зокрема, передбачено, що співвласник зобов`язаний своєчасно і в повному обсязі сплачувати належні внески і платежі. Зі змісту п. 4.2 протоколу загальних зборів від 24.05.2018 вбачається, що з 01.07.2018 затверджено щомісячний розмір внесків співвласників будинку на утримання будинку та прибудинкової території з розрахунку 6,10 грн на місяць за 1 кв.м. площі приміщення, що належить співвласнику. Також, зі змісту п. 5.1 протоколу загальних зборів № 3 від 11.03.2020 вбачається, що з 01.04.2020 щомісячний розмір обов`язкових внесків і платежів співвласників будинку на відшкодування витрат на управління багатоквартирним будинком, а саме витрат на утримання спільного майна багатоквартирного будинку для житлових приміщень у розмірі 6,20 грн кв.м. В матеріалах справи наявна копія повідомлення від 09.11.2018 ПАТ «ДТЕК «Київські електромережі» з якої вбачається, зокрема, що постачання електричної енергії на адресу: м. Київ, вул. Липківського, буд. 15 здійснюється з 09.11.2018 за діючими тарифами на підставі обраної споживачем комерційної пропозиції. Відповідно до рахунку № 44215015/11/1 від 14.11.2018, ОСББ «Липківського 15» спожило, активної електроенергію на загальну суму 114 723,84 грн за листопад 2018. В подальшому, вказану суму заборгованості було реструктуризовано на підставі Угоди від 14.11.2018, укладеної між ПАТ «ДТЕК «Київські електромережі» та ОСББ «Липківського 15». Також, до матеріалів позовної заяви долучено наступні копії рахунків, виставлених ОСББ «Липківського 15» від: -ПАТ «ДТЕК «Київські електромережі» від 01.02.2019 на суму 56 117,04 грн; -ДПЗД «Укрінтеренерго» від 12.09.2019 на загальну суму 86 453,29 грн; -ДПЗД «Укрінтеренерго» від 15.01.2020 на загальну суму 82 164,26 грн; -ДПЗД «Укрінтеренерго» від 09.10.2019 на загальну суму 93 380,54 грн. Зі змісту повідомлення ТОВ «Київські енергетичні послуги» від 01.10.2019 вбачається, що ОСББ «Липківського 15» приєдналося до Договору постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг. До матеріалів справи також долучено розрахунки заборгованості відповідача за утримання будинку та прибудинкової території за період з липня 2018 по квітень 2021 та за спожиту електроенергію з липня 2018 по вересень 2020, а також розрахунки інфляційних втрат та трьох процентів річних. Представником відповідача до матеріалів відзиву долучені копії квитанцій про сплату спожитої електроенергії, зокрема: -від 24.09.2021 отримувач ТОВ «КЕП» на суму 162,96 грн за серпень 2021; -від 25.08.2021 отримувач ТОВ «КЕП» на суму 147,64 грн за липень 2021; -від 25.06.2021 отримувач ТОВ «КЕП» на суму 173,04 грн за травень 2021; -від 24.02.2021 отримувач ТОВ «КЕП» на суму 151,27 грн за січень 2021; -без дати, отримувач ТОВ «КЕП» на суму 509,28 грн за квітень 2021; -без дати, отримувач ТОВ «КЕП» на суму 176,40 грн за червень 2021; -від 20.07.2018 отримувач КП «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на суму 61,30 грн; -від 21.09.2018 отримувач КП «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на суму 172,33 грн; -від 21.10.2020 отримувач ТОВ «КЕП» на суму 225,60 грн за жовтень 2021; -від 24.02.2021 отримувач ТОВ «КЕП» на суму 151,27 грн за жовтень 2021. Також, представником відповідача до матеріалів відзиву долучені копії квитанцій про сплату послуг з утримання будинку та прибудинкової території, зокрема: -від 29.06.2021 (отримувач не вказаний) на суму 385,91 грн за травень 2021; -від 20.07.2018 отримувач КП «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на суму 295,84 грн за червень 2018; -від 19.12.2018 отримувач КП «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на суму 526,91 грн (період не вказаний); -від 10.02.2018 отримувач КП «Головний інформаційно-обчислювальний центр» на суму 298,24 грн (період не вказаний); -від 25.02.2021, (отримувач не вказаний) на суму 385,91 грн (період не вказаний); -від 29.06.2021, (отримувач не вказаний) на суму 385,91 грн (період не вказаний); -від 25.10.2021, отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 385,91 грн (період не вказаний); -від 22.07.2022 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 4000,00 грн (період не вказаний); -від 25.06.2022 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 800,00 грн (період не вказаний); -від 24.05.2022 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 1543,64 грн (період не вказаний); -від 31.03.2022 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 771,82 грн (період не вказаний); -від 25.01.2022 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 771,82 грн (період не вказаний); -від 24.12.2022 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 771,82 грн (період не вказаний); -від 25.11.2021 отримувач Липківського 15 ОСМД на суму 385,91 грн (період не вказаний). Мотиви, з яких виходить суд при розгляді цієї справи та застосовані ним норми права Відповідно до положень частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Таким чином, положення ст. 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Зі змісту інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» станом на 15.06.2021 вбачається, зокрема, що згідно з даними реєстрових книг бюро, квартира [ADDRESS] знаходиться у власності відповідачки. Вказана обставина відповідачем не заперечується. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Згідно з ч. 1 ст. 6 вказаного Закону, учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є споживачі (індивідуальні та колективні), управитель, виконавці комунальних послуг. Положеннями ст. 20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» встановлено, що споживач, зокрема, зобов`язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Відповідно до статті 1 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання - це юридична особа, створена власниками для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання неподільного і загального майна. За змістом частини четвертої статті 4 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав власників приміщень на володіння та користування спільним майном членів об`єднання, належне утримання будинку та прибудинкової території, сприяння членам об`єднання в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних із діяльністю об`єднання. Відповідно до положень частини першої статті 17, статті 20, частин шостої, сьомої, восьмої статті 22, частини четвертої статті 23 ЗУ «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», власники квартир у багатоквартирному будинку, функції по утриманню якого і прибудинкової території здійснює об`єднання співвласників, зобов`язані нести витрати по утриманню спільного неподільного майна незалежно від членства в об`єднанні в розмірі затверджених в установленому порядку тарифів. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ст. 525 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.03.2019 у справі № 210/5796/16-ц (провадження № 61-1647св17): «Відповідно до пункту 1 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право, зокрема, одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг. Такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними». Разом з тим, суд бере до уваги правові висновки, наведені в постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.05.2021 у справі № 204/2972/20 (провадження № 61-168 св 21) за змістом яких: «Доказами, які підтверджують наявність заборгованості та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Згідно з указаними положенням закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі». За змістом п. 8 ч. 4 ст. 8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» управитель багатоквартирного будинку яким є позивач, зобов`язаний у разі прийняття відповідного рішення співвласниками багатоквартирного будинку приймати на банківський рахунок, відкритий для розрахунків за окремим багатоквартирним будинком для цієї мети, внески на проведення капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку, та забезпечувати проведення відповідних розрахунків. Положеннями ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Зі змісту долучених до позовної заяви документів, неможливо перевірити правильність нарахування заборгованості відповідачу за спожиту електричну енергію, а також послуг з утримання будинку та прибудинкової території, оскільки односторонньо складний позивачем розрахунок заборгованості не є первинним документом в розумінні ст. 9 ЗУ «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність». Відповідно до ч. 1, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). За таких обставин, на підставі одних лише розрахунків заборгованості, долучених до матеріалів справи, суд позбавлений можливості дійти висновку про правильність нарахування заборгованості відповідачу ( [PERSON] ), у зв`язку з чим, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог. Враховуючи, що вимоги про стягнення інфляційних втрат на 3% річних є похідними від позовної вимоги про стягнення заборгованості, то такі вимоги також задоволенню не підлягають. З огляду на висновок суду про відмову у позові, судові витрати у справі покладаються на позивача. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed