Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-29 00:00:00

Стислий виклад позиції позивача У квітні\~2021 року до суду надійшла позовна заява [PERSON] до Головного управління Національної поліції у м. Києві, Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про стягнення моральної шкоди. В обґрунтування позову позивач зазначив, що Головним управлінням Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №12020100000000072 за фактом вчинення невстановленими особами на території м. Києва кримінальних правопорушень, пов`язаних з примушуванням до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань, зокрема виплати заявниками неіснуючих боргів або сплати завищених відсотків по кредиту із погрозою застосування насильства. 24.09.2020 року в рамках зазначеного кримінального провадження відповідачем проведено обшук у квартирі позивача, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Крім того, 24.09.2020 року в рамках цього ж кримінального провадження відповідачем проведено обшук за місцем роботи позивача в офісі ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі», що знаходить за адресою: м. Київ, вул. Є. Коновальця, буд. 36Д. У результаті обшуків працівники поліції вилучили зазначене майно: Ipad IMEI [NUMBER] ; ноутбук марки HP серія [NUMBER] ; мобільний телефон "НОКІА" IMEI [NUMBER] ; сім-карту [NUMBER] ; сім-карту [NUMBER] ; мобільний телефон HTC 2 PST640; жорсткий диск WX91A642SAEG та мобільний телефон iPhone 11 imei [NUMBER] . Ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва у справі від 05.10.2020 року та 18.11.2020 року на вищевказане майно накладено арешт. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі №761/30924/20 від 02.11.2020 року скаргу задоволено, зобов`язано уповноважену особу, в провадженні якої знаходяться матеріали кримінального провадження №12020100000000072 від 05.02.2020 року, повернути ТОВ «ФК «Гелексі» усе вилучене 24.09.2020 року в ході проведення обшуку майно. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/4304/21 від 09.03.2021 клопотання позивача про скасування ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва про накладення арешту на майно, вилучене у належній йому квартирі, задоволено. Однак, тривалий час зазначені ухвали суду не виконувалися та належне майно власнику не поверталося. Вилучений телефон позивачу повернули 04.01.2021 року. Позивач зазначає, що у результаті вчинення відповідачем протиправних дій щодо вилучення та неповернення у строки належного йому майна, він зазнав суттєвих душевних страждань, неможливість виконання своїх професійних обов`язків, а безпідставними процесуальними діями принижено його честь, гідність та ділову репутації. Ураховуючи викладене, позивач просив стягнути з держави Україна на його корить моральну шкоду, заподіяну незаконними діями та бездіяльністю посадової особи Головного управління Національної поліції в м. Києві у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 18 000 (вісімнадцять тисяч) гривень 00 копійок. Заперечення відповідачів. 22 липня 2021 року від представника Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві надійшов відзив на позовну заяву, де останній заперечує проти позовних вимог, зазначаючи про те, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача та вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Відповідач зазначив про необґрунтованість вимоги позивача щодо відшкодування моральної шкоди, оскільки останній не надав доказів та підтверджень наявності причинного зв`язку між шкодою та протиправним діянням відповідача та вини останнього в її заподіянні. Також необґрунтовано пред`явлені вимоги щодо відшкодування моральної шкоди у сумі 10 000 грн., а саме не зрозуміло з яких міркувань виходив позивач, оцінюючи шкоду в такому розмірі. Щодо стягнень витрат на правову допомогу відповідач вказав, що списання коштів із Державного бюджету України повинно відбуватися у разі, якщо кошти, які підлягають стягненню, були зараховані до Державного бюджету. Отже, кошти в сумі 18\~000 грн не можуть бути стягнуті з Державного бюджету України, оскільки вони до Державного бюджету не надходили. 27 липня 2021 року від представника Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшов відзив на позовну заяву, де останній заперечує проти задоволення позову посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Так, позивачем не доведено наявності такого елементу складу правопорушення, як неправомірність поведінки органів досудового розслідування під час здійснення досудового розслідування кримінального провадження. Оскільки все майно вилучене під час обшуку повернуто, тому відсутні протиправні дії з боку відповідача та відсутні підстави для відшкодування шкоди. Відтак відсутні протиправні дії та причинно-наслідковий зв`язок між діями та наслідками як необхідний елемент деліктних правовідносин як підстава для відшкодування шкоди на підставі ст. 1174 ЦК України. Із цих підстав, та у зв`язку із недоведеністю позовних вимог, представник Головного управління Національної поліції у м. Києві просить у їх задоволенні відмовити. Відповідь на відзив 22 липня 2021 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві, в якій він вказує, що моральна шкода позивачу завдана самим фактом незаконного вилучення майна конче необхідного для нормального існування сучасної людини. Так, у вилучених телефонах знаходяться номера усіх особистих контактів [PERSON] , інші номери телефонів, що необхідні для використання у повсякденному житті. Крім того, відсутність телефону та записаних у ньому номерів контактів [PERSON] не дає змоги як терміново передати інформацію, так і отримати таку інформацію. Зазначене завдає відповідачу значних труднощів у спілкуванні, позбавляє можливості терміново у певних випадках зреагувати на надзвичайні події. Крім того, у вилучених у [PERSON] комп`ютерах знаходиться певна його особиста інформація, що є невід`ємною складовою життя людини. Комп`ютер і планшет використовується позивачем у роботі, у відео спілкуванні з друзями, рідними, тощо. 26 серпня 2021 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив Головного управління Національної поліції у м. Києві, у якій він вказує, що саме на суб`єкта владних повноважень покладається тягар спростування факту заподіяння моральної шкоди та доведення неадекватності її розміру, визначеного позивачем. Тривалість незаконних дій щодо неповернення тимчасово вилученого майна підтверджується відповідними неодноразовими зверненнями (клопотаннями) позивача до органу досудового розслідування. Заяви, клопотання, інші процесуальні дії у справі Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 травня 2021 року відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання для розгляду справи по суті (а.с. 65). У судове\~засідання позивач\~ [PERSON] \~не з`явився,\~про місце,\~час та\~дату розгляду\~справи повідомлявся\~належним чином.\~Про причини\~неявки суд\~не повідомив. Представник відповідача Головного управління Національної поліції у м. Києві Глущенко О.М. у судовому засіданні у задоволенні позову просила відмовити. Представник відповідача\~Головного управління\~Державної казначейської\~служби у\~м.\~Києві у\~судове засідання\~не з`явився,\~про місце,\~час та\~дату розгляду\~справи повідомлявся\~належним чином.\~Про причини\~неявки суд\~не повідомив. Обставини справи, що встановлені судом Під час розгляду справи судом встановлено, що Головним управлінням Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12020100000000072 за фактом вчинення невстановленими особами на території м. Києва кримінальних правопорушень, пов`язаних з примушуванням до виконання чи невиконання цивільно-правових зобов`язань, зокрема виплати заявниками неіснуючих боргів або сплати завищених відсотків по кредиту із погрозою застосування насильства. 24 вересня 2020 року в рамках зазначеного кримінального провадження Головним управлінням Національної поліції в місті Києві було проведено обшук в офісі ТОВ «Фінансова компанія «Гелексі» за адресою: м. Київ, вул. Є. Коновальця, 36Д та у квартирі [PERSON] , що за адресою: [ADDRESS] . За результатами обшуків службовими особами Головного управління Національної поліції в місті Києві було вилучено Ipad IMEI [NUMBER] ; ноутбук марки HP серія [NUMBER] ; мобільний телефон "НОКІА" IMEI [NUMBER] ; сім карту [NUMBER] ; сім карту [NUMBER] ; мобільний телефон HTC 2 PST640; жорсткий диск WX91A642SAEG та мобільний телефон iPhone 11 imei [NUMBER] . Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/30924/20 від 02.11.2020 року скаргу, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, задоволено, зобов`язано уповноважену особу, в провадженні якої знаходяться матеріали кримінального провадження №12020100000000072 від 05.02.2020 року, повернути ТОВ «ФК «Гелексі» усе вилучене 24.09.2020 року в ході проведення обшуку майно. Ухвалами Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/30647/20, провадження № 1-кс/761/19136/2020 від 05.10.2020 року та у справі № 761/30645/20, провадження № 1-кс/761/19134/2020 від 18.11.2020 року на вищевказане вилучене майно накладено арешт. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/39687/20 від 18.12.2020 року скасовано арешт мобільного телефону iPhone 11 imei [NUMBER] , який був накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2020 року. 29.12.2020 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/41766/20, провадження 1-кс/761/25065/2020 скаргу, яка полягає у неповерненні тимчасово вилученого майна, задоволено, зобов`язано уповноважену особу, в провадженні якої знаходяться матеріали кримінального провадження №12020100000000072 від 05.02.2020 року, повернути [PERSON] або його представнику мобільний телефон iPhone 11 imei [NUMBER] , який був вилучений 24.09.2020 року під час проведення обшуку. 05.01.2021 року [PERSON] отримав від органу досудового розслідування мобільний телефон iPhone 11 imei [NUMBER] , про що свідчить копія розписки в матеріалах справи. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/4304/21 від 09.03.2021 клопотання позивача про скасування ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва про накладення арешту на майно, вилучене у його квартирі, задоволено. Мотиви, з яких виходить суд, ти застосування норм права, що регулюють дані правовідносини Як передбачено ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За змістом ст. 12 та ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно із ч. 6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. У відповідності до ч. 1 та ч. 3 ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно із частиною першою статті 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів. У частині першій\~статті 1174 ЦК України\~передбачено, що шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується\~державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розсування, прокуратури або суду регулюється також Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розсування, прокуратури або суду». Згідно із статтею 2 вказаного Закону право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає також у випадках закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати. При цьому, у постанові Пленуму\~Верховного\~Суду\~України №6\~від\~27\~березня\~1992\~року\~«Про\~практику розгляду\~судами\~цивільних\~справ за\~позовами\~про\~відшкодування шкоди» вказано, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Свої вимоги про відшкодування моральної шкоди позивач обґрунтовував протиправними діями щодо вилучення майна та його неповернення у строк визначений КПК України. Однак вказані обставина не є безумовною підставою для визнання позовних вимог обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Такі процесуальні рішення, на які посилався позивач, та розцінені ним як незаконність дій слідчого, є предметом оскарження відповідно до правил\~статті 303 КПК України, тобто є механізмом реалізації прав особи на контроль в порядку кримінального судочинства за діяльністю уповноважених осіб на здійснення функцій органу досудового розслідування. Таким правом позивач і скористався. Частиною першою\~статті 23 ЦК України\~встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. У той же час, реалізація позивачем свого процесуального права на оскарження рішень, дій та бездіяльності слідчого під час досудового розслідування в межах кримінальних проваджень не є підставою для відшкодування моральної шкоди, оскільки не є порушенням прав позивача. Звертаючись із позовними вимогами, [PERSON] зазначає, що унаслідок вищенаведених дій слідчого, позивачу завдано моральну шкоду, що полягає в отриманні суттєвих душевних страждань, неможливості виконання своїх професійних обов`язків, а безпідставними процесуальними діями по відношенню принижено його честь, гідність та ділову репутацію. Проте, позивач не надав достатніх та допустимих доказів на підтвердження доводів про заподіяння йому Головним управлінням Національної поліції у м. Києві моральної шкоди, яка згідно з частиною другою\~статті 23 ЦК України\~полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Також суд бере до уваги те, що 05.01.2021 року [PERSON] отримав від органу досудового розслідування мобільний телефон iPhone 11 imei [NUMBER] , про що свідчить копія розписки в матеріалах справи. З огляду на викладені обставини, позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають, так як є безпідставними та не доведеними. На підставі викладеного, та

Outcome: dismissed