Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-31 00:00:00

[PERSON] (в подальшому прізвище змінено на [PERSON] ) звернулася до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до територіальної громади в особі Київської міської ради, в якому просила визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця [PERSON] , [INFO] . Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є єдиною донькою [PERSON] , який помер [INFO] . [PERSON] на праві власності належала 1/2 частина квартири [ADDRESS] . Зазначена квартира згідно свідоцтва про право власності від 08 грудня 2008 року належала в рівних долях рідній бабі позивача - [PERSON] та батьку позивача [PERSON] . На підставі заповіту [PERSON] 1/2 частина цієї квартири перейшла у власність позивача, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину від 20 червня 2021 року. 10 серпня 2021 року позивач звернулася до Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори і заявою про вступ у спадщину на 1/2 частину квартири, що належала її покійному батьку, однак нотаріальна контора їй відмовила, оскільки позивач пропустила строк для прийняття спадщини. Позивач вважає, що строк на прийняття спадщини пропущений за поважних причин, а саме через глибокі душевні страждання внаслідок втрати батька, а також у зв`язку з обставинами, зумовленими карантинними обмеженнями, запровадженими у березні 2020 року, внаслідок чого було зупинено/обмежено рух громадського транспорту та вводились ряд інших обмежень. Позивач зауважує, що вона є власником 1/2 частини квартири, а інші спадкоємці, які б могли прийняти спадщину відсутні. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 21 січня 2022 року справу № 761/1567/22 передано до Дарницького районного суду міста Києва за підсудністю. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 вересня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 761/1567/22 за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче судове засідання. Ухвалою від 19 грудня 2022 року підготовче засідання закрито та призначено справу до розгляду по суті. 05 грудня 2022 року Київська міська рада подала відзив на позовну заяву, в якому просила розглядати справу у їх відсутність, ухвалити судове рішення відповідно до вимог закону. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Суд, заслухавши учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини. [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] . [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності від 8 грудня 2008 року належала 1/2 частина квартири [ADDRESS] . Інша 1/2 частина цієї квартири на праві власності належить позивачу відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 19 червня 2021 року. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 03 березня 2020 року. 10 серпня 2021 року позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини, однак Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/2 частини квартири [ADDRESS] , посилаючись на пропуск позивачем шестимісячного строку для прийняття спадщини. Згідно зі статтями 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до статті 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Відповідно до частини першої та другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як передбачено частинами першою-третьою статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За положеннями статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Листом Міністерства юстиції України від 17 березня 2020 року № 1534/19.5/32-20 «Щодо організації роботи державних нотаріальних контор та приватних нотаріусів на час дії карантину» було рекомендовано державним та приватним нотаріусам обмежити прийом громадян та вчиняти лише невідкладні нотаріальні дії. У постанові від 20 вересня 2021 року справі № 206/3473/20 Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції правильно врахував обмеження, які діяли з 12 березня 2020 року до 31 серпня 2020 року в Україні у зв`язку із запровадженням карантину, внаслідок чого було зупинено рух громадського транспорту, обмежено пересування громадян, обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті його батька. Також враховано, що пропуск є незначним (із заявою про прийняття спадщини позивач звернувся 14 липня 2020 року, тобто через два місця після закінчення шестимісячного терміну, на які, зокрема, припадали карантинні обмеження). Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України). Суд, встановивши, що спадкоємець [PERSON] помер [INFO] та починаючи березня 2020 року на території України запроваджено карантинні обмеження, внаслідок яких, зокрема, було обмежено прийом громадян державними нотаріальними конторами, позивач у юному віці впродовж року втратила двох близьких осіб, що негативно позначилось на її психологічному стані та вольових якостях, що вплинуло на пропуск позивачем шестимісячного строку звернення до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її батька, враховуючи, що позивач є єдиною донькою спадкодавця, а інших спадкоємців він не мав, і вона вже є співвласником 1/2 частини [ADDRESS] , дійшов висновку про те, що обставини, на які посилалася позивач, слід визнати поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, а тому наявні правові підстави для визначення додаткового строку в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved