Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-12 00:00:00

представник позивача акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 29.11.2016 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 15000 грн у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач при підписанні анкети-заяви підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладені на банківському сайті, складає між ним та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. Відповідач ознайомлений із умовами та правилами надання банківських послуг, що діяли на момент підписання анкети-заяви, що також підтверджується його підписом у цій анкеті-заяві, де є відповідні заповнення останнього щодо ознайомлення та надання документів у письмову виді, а також наказом банку про їх затвердження. Отже вказаною заявою підтверджується той факт, що відповідач був повністю проінформований про умови кредитування в АТ КБ «Приватбанк», які були надані йому для ознайомлення в письмовій формі. Дія договору між банком та відповідачем підтверджується також фактом користування останнім картковим рахунком та використанням кредитних коштів. Виконання відповідачем договору вбачається також із виписки по рахунку та розрахунку заборгованості, де зазначені операції щодо використання кредитного ліміту, операції щодо повернення кредитних коштів та сплати відсотків за їх користування. АТ КБ «Приватбанк» свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, надав відповідачу можливість розпоряджатись кредитними коштами на умовах, передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Відповідач, в свою чергу, зобов`язався повернути витрачену частину кредитного ліміту відповідно до умов договору, а саме щомісячними платежами протягом терміну дії карти. Але в процесі користування кредитним рахунком відповідач не надавав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговими зобов`язаннями. Таким чином, відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, у зв`язку з чим станом на 17 липня 2019 року у нього утворилась заборгованість у розмірі 45185,75 грн, з яких: 20702,84 грн заборгованість за тілом кредиту, 20252,77 грн заборгованість за простроченим тілом кредиту, 1602,25 грн заборгованість за нарахованими відсотками, 500 грн штаф (фіксована частина), 2127,89 грн штраф (процентна складова). Враховуючи викладене, представник позивача просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 45185,75 грн, яка складається з 20702,84 грн заборгованості за тілом кредиту, 20252,77 грн заборгованості за простроченим тілом кредиту, 1602,25 грн заборгованості за нарахованими відсотками, 500 грн штафу (фіксована частина), 2127,89 грн штрафу (процентна складова) та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1921,00 грн. Представник позивача акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується повернутим на адресу суду рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення. Разом з тим, у позовній заяві зазначено про розгляд справи у відсутність представника банку, проти заочного розгляду не заперечує. Відповідач [PERSON] \~у судове\~засідання не\~з`явився,\~про розгляд\~справи повідомлений\~належним чином. Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. Частиною 1 статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до вимог ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з викладеним, враховуючи заяву представника позивача, який не заперечував проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів і ухвалити заочне рішення, направивши за місцем реєстрації відповідача копію рішення суду для відома. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, приходить до таких висновків. Договір з «ПриватБанком» є договором приєднання, коли підписуючи відповідну заяву про надання картки та відкриття картрахунку, клієнт приєднується до розроблених фінансовою установою відповідних умов, які є однаковими для всіх клієнтів. Про зазначене свідчить, зокрема, назва цієї заяви «Анкета-заява про приєднання до Умов і Правил надання банківських послуг у ПриватБанку». Згідно анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку позичальника, відповідач підтвердив згоду, що заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, та Тарифами банку складають договір з банком, про ознайомлення з яким і розписвся клієнт в заяві (а.с.8). Відповідно до довідки АТ КБ «Приватбанк» між банком та [PERSON] був підписаний кредитний договір № б/н, за яким останньому було надано кредитну картку № [NUMBER] дата відкриття 25.10.2017 року термін дії 05/21 (а.с. 78). Факт видачі [PERSON] кредитної картки підтверджується долученим до матеріалів справи фотознімком (а.с.79). З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти оформленої на [PERSON] вбачається, що 25.10.2017 року здійснена операція старт карткового рахунку [NUMBER] та встановлено кредитний ліміт в розмірі 15000 грн; 31.10.2017 року кредитний ліміт зменшено до 10860,00 грн, 27.07.2018 року до 0,00 грн (а.с.120). Досліджено виписку за договором № б/н станом на 16.09.2020 року за період з 25.10.2017 року по 01.03.2020 року, в якій зазначені операції щодо використання [PERSON] , [INFO] , кредитного ліміту, операції щодо повернення кредитних коштів та сплати відсотків за їх користування (а.с.119). Згідно з\~наданим банком\~розрахунком,\~заборгованість до\~стягнення за вказаним кредитним договором, станом на 17.07.2019 року, становить 45185,75 грн та складається з 20702,84 грн заборгованості за тілом кредиту, 20252,77 грн заборгованості за простроченим тілом кредиту, 1602,25 грн заборгованості за нарахованими відсотками, 2627,89 грн заборгованості по судовим штрафам (а.с.7). Таким чином, із наданих документів встановлено, що відповідач не виконав належним чином своїх зобов`язань за кредитним договором. Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфу 1 глави 71 цього Кодексу, а саме положення про позику. Статтею 1050 ЦК передбачено, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Згідно ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір та порядок процентів встановлюється договором. Статтею 1049\~ЦК України встановлено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій саме сумі, що були йому передані позикодавцем) у строк та порядку, що встановлені договором. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу. Частиною 1 ст.\~530\~ЦК України передбачено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ст.\~629\~ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно ст. ст. 525, 526\~ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Разом з тим, відповідно ст. 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року №1669-VII на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам-підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Згідно з Переліком населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженим розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2014 року №1053-р та від 02 грудня 2015 року №1275-р, с. Ганнівка Донецької області віднесено до вказаного переліку. Також Національний банк України своїми листами від 13 жовтня 2014 року № 47-411/58939 та від 05 листопада 2014 року № 18-112/64483 наголошував банкам України про неухильне дотримання вимог Закону України №1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 р., щодо не нарахування пені та штрафів за договорами кредиту під час антитерористичної операції. Тому банк був зобов`язаний скасувати штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, оскільки вони нараховані вже після 14 квітня 2014 року. Таким чином у зв`язку з мораторієм на урахування штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, штрафи в розмірі 500 грн та 2127,89 грн з відповідача стягненню не підлягають, так як з розрахунку заборгованості вбачається, що вони нараховані позивачем після 14 квітня 2014 року. З огляду на викладене, суд вважає за необхідне позов задовольнити частково та стягнути з відповідача на користь банку заборгованість за тілом кредиту - 20702,84 грн, заборгованість за простроченим тілом кредиту - 20252,77 грн та заборгованість за нарахованими відсотками - 1602,25 грн, що в загальному розмірі дорівнює 42557,86 грн, в задоволенні решти вимог - відмовити. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд,

Outcome: partial