Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-06 00:00:00

[PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в якому просив суд стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] завдану матеріальну шкоду в розмірі 32 660,00 грн.; стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] завдану моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. В обґрунтування позову вказував, що позивачу, [PERSON] , на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу 51, посвідченого 15.01.2005 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гібадуловою Ларисою Августинівною (1/2 частина), та на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом № 3-382 від 04.10.2019 року. 07 липня 2021 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] в результаті протікання внутріштньо - квартирної мережі центрального холодного водопостачання. Факт залиття квартири зафіксовано Актом №2/21 про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального холодного водопостачання та залиття кв. [ADDRESS] (далі - Акт), складеним та підписаним комісією в складі начальника дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» Маслюченка Н.М., інженера дільниці № 30 КП «Жилкомсервіс» Голодних О.В., представника КП «Харківводоканал» Куцого Я.П.,який відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкової системи центрального холодного водопостачання та водовідведення, представника КП «ХТС» Андрюшина О.А., який відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи центрального опалення. При комісійному обстеженні встановлено, що у квартирі [ADDRESS] у санвузлі та кухні присутні сліди залиття на загальній площі 3,5 м?, з відшаруванням штукатурного покриття та руйнуванням дерев' яного покриття. Над квартирою [ADDRESS] . Причиною залиття квартири [ADDRESS] було протікання з внутрішньо-квартирної мережі центрального водопостачання з квартири [ADDRESS] . Як також встановлено Актом, на момент обстеження внутрішньо-будинкові мережі центрального водопостачання та водовідведення знаходились у задовільному, технічно справному стані, течія відсутня. Технічне обслуговування внутрішньо-будинкових мереж виконувалось своєчасно згідно із графіком. Згідно зі Звітом від 03.09.2021 року про незалежну оцінку - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] (далі - Звіт), ринкова вартість матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] складає: 32 660 грн. (тридцять дві тисячі шістсот шістдесят) гривень. Таким чином, внаслідок залиття квартири позивачу було завдано матеріальну шкоду у розмірі 32 660 грн. Вказані незручності вплинули на загальний моральний стан позивача, оскільки він вимушений був нести додаткові витрати на відновлення свого порушеного права, а не на свою родину та себе особисто. Завдану моральну шкоду позивач оцінює в 10 000 гривень. Від представника позивача надійшла заява з проханням слухати справу без їх участі, позов підтримали, просили задовольнити з підстав викладених у ньому. Відповідачами у встановлений строк та станом на момент прийняття рішення по справі не надано відзиву на позовну заяву та доказів, котрими підтверджуються заперечення проти позову. Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до наступного висновку. Судом встановлено та підтверджено документально, що позивачу, [PERSON] , на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі Договору купівлі-продажу 51, посвідченого 15.01.2005 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Гібадуловою Ларисою Августинівною (1/2 частина), та на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом № 3-382 від 04.10.2019 року. 07 липня 2021 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] в результаті протікання внутрішньо-квартирної мережі центрального холодного водопостачання. Факт залиття квартири зафіксовано Актом №2/21 про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального холодного водопостачання та залиття кв. [ADDRESS] (далі - Акт), складеним та підписаним комісією в складі начальника дільниці №30 КП «Жилкомсервіс» Маслюченка Н.М., інженера дільниці № 30 КП «Жилкомсервіс» Голодних О.В., представника КП «Харківводоканал» Куцого Я.П., який відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкової системи центрального холодного водопостачання та водовідведення, представника КП «ХТС» Андрюшина О.А., який відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньо-будинкові системи центрального опалення. При комісійному обстеженні встановлено, що у квартирі [ADDRESS] у санвузлі та кухні присутні сліди залиття на загальній площі 3,5 м?, з відшаруванням штукатурного покриття та руйнуванням дерев' яного покриття. Над квартирою [ADDRESS] . Причиною залиття квартири [ADDRESS] було протікання з внутрішньо квартирної мережі центрального водопостачання з квартири [ADDRESS] . Як також встановлено Актом, на момент обстеження внутрішньо-будинкові мережі центрального водопостачання та водовідведення знаходились у задовільному, технічно справному стані, течія відсутня. Технічне обслуговування внутрішньо-будинкових мереж виконувалось своєчасно згідно із графіком. 18 серпня 2021 р. [PERSON] уклав з ТОВ «Експерт ІН» Договір № VR210818-008 щодо визначення розміру матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири, загальною площею 45,9 кв.м., що розташована за адресою [ADDRESS] . Згідно зі Звітом від 03.09.2021 року про незалежну оцінку - матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] (далі - Звіт), ринкова вартість матеріальних збитків, нанесених внаслідок залиття приміщень квартири [ADDRESS] складає: 32 660 грн. (тридцять дві тисячі шістсот шістдесят) гривень (с. 20 Звіту). Таким чином, внаслідок залиття квартири позивачу було завдано матеріальну шкоду у розмірі 32 660 грн. У відповідності до ст. ст.13,81 ЦПК Українисуд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно дост. 263 ЦПК Українисудове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні За змістомст. 264 ЦПК Українипід час ухвалення рішення суд зокрема вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати. Статтями12,13,77 ЦПК Українипередбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, згідно з якими кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд розглядає справу в межах заявлених вимог і вирішує справу на підставі наданих доказів. Даний принцип полягає у прояві в змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Сторони зобов`язані визначити докази, на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення. Відповідно дост. 76 ЦПК Українидоказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці данні встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко-і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України- кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно дост. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідност. 10-13 ЦПК України- суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно доКонституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановленіКонституцієюта законами України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Суд застосовує норми права інших держав у разі, коли це передбачено законом України чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо. З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. У відповідності до ч. 1\~ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.\~318,322 ЦК України, власність зобов`язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить . Як передбачено\~ст.323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження майна несе його власник. У відповідності до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування, а тому збитками є витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, збитки, спричинені позивачеві внаслідок залиття квартири з вини відповідачів повинні бути відшкодовані відповідачем в повному обсязі з підстав, передбачених ст.\~22,\~1166,\~1192 ЦК України\~. При вирішенні спору слід врахувати, що відповідно до вимогст.\~177\~Житлового кодексу\~України громадяни зобовязані бережно ставитись до санітарно-технічного обладнання. Із змісту даної норми слідує, що особи, які є власниками житла або такі, які проживають у такому, повинні стежити за належним станом сантех приладів. Згідно до\~п.2,3 п. 2\~ст.7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади, пристрої, обладнання, що вийшли із ладу з його вини. Що стосується вимог про відшкодування моральної шкоди , то суд вважає, що така позивачу також спричинена. Суд вважає, що залиття приміщень квартири позивача безперечно вплинуло вкрай негативно на позивача. Споглядання квартири в стані після залиття, переживання за пошкоджене майно, спричинило виключно негативні емоції у позивача, хвилювання, моральні страждання. Небажання відповідача добровільно вирішити конфліктну ситуацію, також негативно впливало на позивача. Однак суд не може погодитись із визначеною позивачем сумою моральної шкоди, заявлену в розмірі 10000 гривень, вважає за доцільним визнати відшкодування в розмірі 5000 гривень.

Outcome: partial