Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-31 00:00:00

27.06.2022 позивач звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , за участі третіх осіб Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва», про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Свої вимоги мотивував тим, що він є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Квартира розташована на 13 -ому поверсі 16-ти поверхового житлового будинку [ADDRESS] , яка складається з трьох житлових кімнат, ванної вбиральні, коридору, кухні, комори та двох лоджій. Загальна площа 69,9 кв. м, висота стелі 2,6 м. 20.08.2021 відбулося залиття квартири [ADDRESS] . 26.08.2021 складено Акт про залиття, яким встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] , причину виявлено бригадою (заявка № 7718995 від 20.08.2021), а саме з верху , в квартирі [ADDRESS] лопнула гнучка підводка холодного водопостачання на кухні, що знаходиться в зоні експлуатаційної відповідальності власників квартири [ADDRESS] . Власниками квартири [ADDRESS] є відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 27.11.2021 ФОП « [PERSON] » надіслав на адресу відповідачів повідомлення про день, час та місце проведення огляду пошкоджень оздоблення внаслідок спричиненого залиття квартири [ADDRESS] . 02.12.2021 був проведений огляд пошкоджень оздоблення внаслідок спричиненого залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилося 20.08.2021. 13.12.2021 ФОП « [PERSON] » складено звіт № 90/21 про оцінку збитків від 13.12.2021. Згідно звіту, розмір майнової шкоди становить - 99 226,00 грн. 13.06.2022 представником позивача адвокатом Ясинецьким О.А. надіслано на адресу відповідачів претензію про відшкодування шкоди внаслідок залиття в сумі 102 866,00 грн. Відповідачі відповідь на претензію не надали. У зв`язку з чим позивач просить стягнути солідарно з відповідачів матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири у розмірі 99 226,00 грн., вартість проведення акту залиття від 26.08.2021 в розмірі 140,00 грн., вартість складання звіту № 90/21 про оцінку збитків від 13.12.2021 в розмірі 3 500,00 грн. витрати на правову допомогу в розмірі 20 000,00 грн. та судовий збір в розмірі 992,40 грн. 04 липня 2022 року Деснянським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі, з призначенням справи до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Положеннями ст.174 Цивільного процесуального кодексу України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Виходячи з положень ч.8 ст.279 Цивільного процесуального кодексу України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явилися в той же час подали клопотання про слухання справи без їх участі, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнали в повному обсязі. Таким чином, вислухавши учасника цивільного процесу, наведені сторонами доводи та заперечення щодо підстав та предмету позову, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, і визнання позовних вимог відповідачами, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дають підстави для ухвалення судового рішення про задоволення позову, виходячи з наступного. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п. п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Перевіряючи обставини справи, судом встановлено, що позивач є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . Квартира розташована на 13 -ому поверсі 16-ти поверхового житлового будинку [ADDRESS] , яка складається з трьох житлових кімнат, ванної вбиральні, коридору, кухні, комори та двох лоджій. Загальна площа 69,9 кв. м, висота стелі 2,6 м. 20.08.2021 відбулося залиття квартири [ADDRESS] . 26.08.2021 складено Акт про залиття, яким встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] , причину виявлено бригадою (заявка № 7718995 від 20.08.2021), а саме з верху, в квартирі [ADDRESS] лопнула гнучка підводка холодного водопостачання на кухні, що знаходиться в зоні експлуатаційної відповідальності власників квартири [ADDRESS] . Власниками квартири [ADDRESS] є відповідачі [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 27.11.2021 ФОП « [PERSON] » надіслав на адресу відповідачів повідомлення про день, час та місце проведення огляду пошкоджень оздоблення внаслідок спричиненого залиття квартири [ADDRESS] . 02.12.2021 був проведений огляд пошкоджень оздоблення внаслідок спричиненого залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилося 20.08.2021. 13.12.2021 ФОП « [PERSON] » складено звіт № 90/21 про оцінку збитків від 13.12.2021. Згідно звіту, розмір майнової шкоди становить - 99 226,00 грн. 13.06.2022 представником позивача адвокатом Ясинецьким О.А. надіслано на адресу відповідачів претензію про відшкодування шкоди внаслідок залиття в сумі 102 866,00 грн. Відповідачі відповідь на претензію не надали. Підставою для задоволення позовних вимог позивачем зазначено, що з вини відповідача відбулося залиття квартири позивача з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище, внаслідок чого їй завдано матеріальних збитків. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідно до частин 1 та 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а саме, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести такі факти: а) неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки ст. 22 ЦК України). в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов`язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Частина 2 цієї статті встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, що означає, що особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини (у зв`язку із наявністю вини іншої особи або у зв`язку із дією об`єктивних обставин). Відповідно до частини 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 Постанови від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду України від 03 грудня 2014 року у справі №6-183цс14 та Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №759/4781/16-ц, від 11 вересня 2019 року у справі №203/2378/14-ц та від 28 серпня 2019 року у справі № 638/20603/16. На підтвердження причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою матеріальною шкодою позивачем надано Акт про залиття, яким встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] , причину виявлено бригадою (заявка № 7718995 від 20.08.2021), а саме з верху, в квартирі [ADDRESS] лопнула гнучка підводка холодного водопостачання на кухні, що знаходиться в зоні експлуатаційної відповідальності власників квартири [ADDRESS] . Відповідачами не надано належних та допустимих доказів на спростування причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою позивачу матеріальною шкодою. Судом встановлено, що в результаті залиття квартири за адресою: [ADDRESS] , яке відбулось з вини відповідачів, позивачу завдано матеріальну шкоду у розмірі 99 226,00 грн. Тому з урахуванням викладеного суд приходить висновку про задоволення позовних вимог про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири повністю. При визначенні розміру відшкодування,

Outcome: approved