Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-13 00:00:00

Позивач [PERSON] в інтересах якої діє адвокат Довбня Олександр Володимирович звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог Центрально-Міський ВДВС у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Дніпро), про стягнення неустойки (пені) за прострочення по сплаті аліментів. Просить суд винести рішення, яким стягнути з [PERSON] на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання їх неповнолітніх дітей - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в розмірі - 165 859,90 гри. (сто шістдесят п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят дев`ять гривень 90 копійок). Судові витрати покласти на відповідача по справі. Представник позивачки [PERSON] - адвокат Довбня О.В. в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, надіслав на електронну адресу суду клопотання про розгляд справи за відсутністю сторони позивача, позовні вимоги підтримує та просить суд задовольнити. Відповідач [PERSON] в жодне судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, судові повістки направлені йому за адресою зазначеною в позовній заяві не отримує, інформації щодо іншої адреси для листування в порушення вимог ст. 131 ЦПК України суду не надано. За правилами ст.128-130 ЦПК України, відповідач про причини своєї неявки суд не повідомив, не надав суду жодної заяви або клопотання, у зв`язку з чим суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. ст. 280-282 ЦПК України. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - Центрально-Міський ВДВС у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Дніпро), в судове засідання не з`явився, своїми процесуальними правами, визначеними ст. 43 ЦПК України, не скористався, заяв, пояснень, заперечень, суду не надав. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (відповідач в судове засідання не з`явився, позивака надала заяву про слухання справи без застосування технічних засобів). Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, виходячи з наступного. За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. 11.06.2005 року сторони по справі зареєстрували шлюб в Центрально-Міському відділі реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис № 235. Від цього шлюбу у сторін є двоє дітей: [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] . 13.05.2013 року Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, прийняв рішення по цивільній справі № 216/1896/13-ц, яким розірвав шлюб між сторонами. Рішення суду набрало законної сили 23.05.2013 року. Рішенням суду від 14.09.2011 року по справі № 2-2277/11 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення аліментів було ухвалено: стягувати щомісячно з [PERSON] на користь матері дітей [PERSON] аліменти на утримання синів [PERSON] [INFO] , [PERSON] [INFO] , у розмірі 1/3 частини з усіх видів доходів відповідача до їх повноліття, починаючи стягнення з 28.04.2011 року. 16.08.2017 року позивачка уклала шлюб з [PERSON] , який зареєстрований в Центрально-Міському відділі реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №667. Позивачка змінила прізвище на [PERSON] . Відповідач [PERSON] жодної матеріальної допомоги на дітей не надає, у житті та вихованні своїх дітей участі не приймає. 30.01.2018 року державним виконавцем Центрально-Міського відділу державної виконавчої служби м. Кривий Ріг Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Дніпро), Матвієнко Аліною Олегівною, на підставі Виконавчого листа №2-2277/2011 від 14.09.2011 року, винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №55658028. Згідно довідки, виданої Центрально-Міським відділом державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) позивачка не отримувала аліменти від відповідача по справі у період з 01.09.2020р. по 28.02.2021р. згідно Виконавчого листа №2-2277/2011 від 14.09.2011 року. Позивачка перебуває на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення виконкому Центрально-Міської районної у місті ради та відповідно до Порядку призначення та виплати тимчасової державної допомоги дітям, батьки яких ухиляються від сплати аліментів. мають можливості утримувати дитину або місце проживання їх невідоме, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 22.02.2006 №189, позивачу призначена тимчасова допомога з 01.12.2018р. до 01.06.2019р., з 01.07.2019р. до 01.01.2020р., з 01.01.2020р. до 01.07.2020р,, з 01.07.2020р. до 01.09.2021р., з 01.03.2021р. до 01.09.2021р. Згідно довідки-розрахунку заборгованості по сплаті аліментів від 30.04.2021 року, заборгованість відповідача по справі - [PERSON] , у період часу з 15.06.2016 року по 30.04.2021 року становить 165 859,90 грн., (сто шістдесят п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят дев`ять гривень 90 копійок). Відповідно до ч. 1 ст. 196 СК України, у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Норма статті 196 СК України не встановлює будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. Зазначена правова позиція знайшла відображення в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 року у справі №333/6020/16-ц. Згідно постанови Великої Палати від 25.04.2018 року (№572/1762/15-ц) актуальна формула розрахунку пені є: X = (A1*1%*Q1)+(A2*1%*Q2)+….(An*l%*Qn), де: X - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент подання позову); А1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; А2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2 - кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An - нарахована сума аліментів за останній місяць перед поданням позову; Qn - кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення». Отже, враховуючи вище викладене, за розрахунками розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей сторін за період з 15.06.2016 року по 30.04.2021 року становить 1 572 834,32 грн. (один мільйон п`ятсот сімдесят дві тисячі вісімсот тридцять чотири гривні 32 копійки). Враховуючи, вимоги законодавства, щодо неможливості стягнення гієні більш ніж 100% від загальної заборгованості по сплаті аліментів, вважаю за можливе задоволення позову що до стягнення з відповідача по справі на користь позивача пені в розмірі 100% заборгованості по сплаті аліментів, а саме в розмірі 165 859,90 грн. (сто шістдесят п`ять тисяч вісімсот п`ятдесят дев`ять гривень 90 копійок). Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Відповідно до п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів; Таким чином, позивачка є звільненою від сплати судового збору, оскільки позовні вимоги стосуються стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів. Відповідно за змістом статті 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі, передбаченому статтею 4 Закону України «Про судовий збір». Враховуючи положення ст.141 ЦПК України та ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи, що спір є майновим з відповідача на користь держави необхідно стягнути судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в даному випадку становить 1658,59 грн. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved