Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-16 00:00:00

Позивачка звернулася до суду із позовом в обґрунтування вимог якого зазначила, що належна їй на праві приватної власності квартира була залита водою з вище розташованої квартири, власником якої є відповідачка, що підтверджується відповідним актом комунального підприємства. Оцінивши розмір заподіяної їй шкоди, посилаючись на відповідні норми матеріального права, позивачка просить стягнути з відповідача на її користь матеріальну шкоду в розмірі 80 000 гривень 00 копійок (а.с. 2 4). Позивачка та її представник в судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили задовольнити позов з викладених у ньому підстав. Відповідачка та її представник в судовому засіданні заперечили щодо заявлених вимог та просили відмовити в задоволенні позову з підстав викладених у відзиві на позов (а.с. 99 102). Вислухавши пояснення сторін та їх представників і дослідивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Позивачка є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 05 листопада 2002 року (а.с. 8). За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 20.06.2019 року, відповідачка є власником квартири [ADDRESS] (а.с. 12). При цьому, суд враховує обставини зміни адміністративно-територіального поділу районів у Київській області за Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів», внаслідок чого станом на дату постановлення цього рішення суду місто Васильків розташоване в адміністративних межах Обухівського району Київської області. Дані обставини, як і сам факт залиття водою квартири позивача з квартири відповідача, сторони не заперечили. З наданого позивачкою на підтвердження своїх доводів Акту № 7 про наслідки залиття житлових приміщень від 14.05.2019 року вбачається, що при обстеженні квартири [ADDRESS] , яку було залито внаслідок аварійного протікання води 12 травня 2019 року із квартири [ADDRESS] поверхом вище, виявлено пошкодження фарбового водоемульсійного покриття стелі та шпалер на стінах, із електророзеток витікала вода, приміщення коридору, кухні та інших кімнатах підлога залита водою (а.с. 66). Частина перша статті 10 Житлового кодексу Української РСР передбачає, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають та додержуватись правил користування жилими приміщеннями. Відповідно до пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язаний також дотримуватися вимог\~нормативно-правових\~актів у\~сфері житлово-комунальних\~послуг,\~пожежної і\~газової безпеки,\~санітарних норм\~і правил; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків несуть відповідальність згідно із законодавством (пункт 11 Правил). Згідно із пунктом 2 частини другої статті 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач зобов`язаний своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Натомість, враховуючи встановлені під час розгляду справи фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що відповідачкою не було дотримано вимог вищезазначених нормативно-правових актів, що призвело до розриву з`єднання гнучкого гумового шлангу приєднаного до зливного бачка унітазу і краном та, як наслідок залиття водою квартири, що належить позивачці. Пунктом 3 частини 2 статті 11 ЦК України, передбачено, що завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України, шкода завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина перша статті 190 Житлового кодексу Української РСР передбачає, що громадяни, які заподіяли шкоду жилим приміщенням зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до висновку про вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] після її залиття, кошторисна вартість проведення відновлювального ремонту після її залиття склала 76\~500 гривень 00 копійок (а.с. 35 77). Отже, оскільки позивачці, у зв`язку із залиттям належної їй квартири з вини відповідачки, завдано матеріальної шкоди в сумі 76\~500 гривень 00 копійок, суд приходить до висновку, що вказаний розмір шкоди завданої майну позивачки зобов`язана відшкодувати відповідачка. При цьому, суд не приймає до уваги та відхиляє усі наведені за змістом відзиву на позов доводи відповідачки щодо обставин залиття квартири позивачки та фіксації цього залиття, оскільки вказані факти залиття і розміру завданої позивачки шкоди підтверджено належними і допустимими доказами у спосіб визначений цивільним процесуальним законом. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до підставі пункту першого частини другої статті 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати пов`язані із розглядом справи покладаються на відповідача. Згідно із нормою частини першої статті 13 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 2 частини третьої статті 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом судової справи, належать витрати пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи. Зокрема, суду позивачкою було надано договір № 053 від 12 серпня 2019 року про надання оціночних послуг разом із копією акта надання послуг № 56 від 22 серпня 2019 року і квитанцією від 19 серпня 2019 року, з яких вбачається, що позивачкою дійсно оплачено послуги експертної з оцінки вартості проведення відновлювальних робіт в сумі 3 500 гривень (а.с. 13 15, 16, 17). Отже, на підставі пункту першого частини другої статті 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судові витрати пов`язані із розглядом справи у вигляді сплаченої позивачем суми судового збору та витрат на залучення експерта слід покласти на відповідачку. На підставі викладеного,

Outcome: approved