Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-30 00:00:00

У грудні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про оспорювання батьківства, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Краснокутський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), патронатний вихователь [PERSON] . В обгрунтування вимог позивач вказав, що з листопада 2007 року по грудень 2021 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою. Від вказаного шлюбу сторони мають неповнолітню дочку [PERSON] , [INFO] . Протягом сімейного життя між подружжям часто виникало непорозуміння через різні погляди на життя, сімейні відносини не склалися, у зв?язку з чим відповідачка у січні 2012 року покинула позивача та дочку і пішла з дому. [INFO] [PERSON] народила сина [PERSON] , батьком якого записаний в свідоцтві про народження позивач. Оскільки позивач заперечує факт, що він є біологічним батьком малолітнього [PERSON] , бо на момент народження останнього, подружні відносини між ним та відповідачкою було припинено, разом вони не проживали на протязі майже 3 років, спільного господарства не вели, просив виключити відомості про його батьківство з актового запису № 5 від 03 жовтня 2014 року про народження [PERSON] , складеним виконавчим комітетом Любівської сільської ради Краснокутського району Харківської області . У судовому засіданні позивач заявлені позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просить їх задовольнити. Відповідачка до суду не з`явилася ,про причини неявки суд не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином та в установлений законом строк, про що свідчить розписка про отримання судової повістки та оголошення про виклик , розміщені на офіційному веб-порталі судової влади України, відзив не подала. Представник третьої особи, Краснокутського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), до суду не з?явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечувала. Третя особа - патронатний вихователь [PERSON] , у відкритому судовому засіданні проти позову не заперечувала, просила ухвалити рішення на розсуд суду. У відповідності до ст. 280, 223 ч. 4 ЦПК України, враховуючи те, що відповідач про слухання справи повідомлена належним чином, однак в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, відзив не подала, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд , вислухавши пояснення учасників процесу , дослідивши письмові докази по справі , дійшов до наступних висновків. Відповідно до статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Спірні правовідносини регулюються Главою 12 Сімейного кодексу України. Згідно статті 5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Статтею 121 СК України встановлено, що права та обов`язки матері, батька і дитини грунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. За змістом положень статті 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до статті 133 СК України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Як було встановлено у судовому засіданні, 09 листопада 2007 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 02.11.2021.( а.с.5) Заочним рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 17 грудня 2021 року шлюб між сторонами розірвано. Рішення набрало законної сили 18 січня 2022 року. ( а.с. 54-55) За час перебування сторін у шлюбі, відповідач [PERSON] народила двох дітей: неповнолітню дочку [PERSON] , [INFO] , та малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , про що свідчать свідоцтво про народження серії [NUMBER] та свідоцтво про народження серії [NUMBER] , відповідно. Батьком дітей записаний позивач по справі [PERSON] ( а.с. 6, 21) Відповідно до актового запису про народження №5 від 03.10.2014 ,складеним виконавчим комітетом Любівської сільської ради Краснокутського району Харківської області , в графі : «Відомості про батька», батьком [PERSON] , [INFO] , записаний [PERSON] , [INFO] . ( а.с. 45) Згідно довідки про реєстрацію місця проживання [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , в той час як відповідачка [PERSON] зареєстрована по [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області. Відповідно до розпорядження заступника голови Богодухівської районної державної адміністрації Харківської області Кузуба Ю. № 133 від 12.07.2021 «Про влаштування малолітньої дитини до сім`ї патронатного вихователя», малолітній [PERSON] влаштований на тимчасове виховання та спільне проживання до сім`ї патронатного вихователя [PERSON] , яка зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] . Особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 СК України має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття (стаття 136 СК України). У пунктах 11, 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст.138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Отже, передумовою звернення до суду в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що: «доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: approved