Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-02 00:00:00

07.10.2022 [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів на утримання дитини та просить стягнути з [PERSON] , [INFO] , на користь [PERSON] , [INFO] , 97292 грн 50 коп неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . В обгрунтування позовних вимог зазначає, що 29.09.2011 року шлюб, укладений між позивачем та відповідачем, розірвано на підставі заочного рішення Богунського районного суду м.Житомира. Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Після розірвання шлюбу син проживає разом з позивачем та знаходиться на повному її утриманні. Крім того, зазначає, що рішенням Богунського районного суду м.Житомира від 29.09.2011 стягнуто аліменти з відповідача на утримання сина у розмірі 500 грн щомісячно, але не менше 30 відсотків для дітей відповідного віку і до досягнення дитиною повноліття, однак, відповідач рішення суду не виконує та аліменти не сплачує, тому внаслідок невиконання відповідачем заочного рішення Богунського районного суду м.Житомира від 29.09.2011 утворилася заборгованість по виплаті аліментів на утримання сина за період з вересня 2011 року по 31 серпня 2022 року у розмірі 97292 грн 50 коп. При цьому пеня за несвоєчасне виконання зобов`язань за вказані періоди складає 364292, 85 грн. Оскільки розмір пені перевищує розмір заборгованості по сплаті аліментів, тому просить стягнути пеню у розмірі заборгованості, тобто 97292, 50 грн. Враховуючи вищевикладене просить позов задовольнити. Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 28.10.2021 у справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання (а.с.27). У судове засідання позивач не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглядати справу у її відсутність, позов підтримує в повному обсязі (а.с.28). Відповідач відзив на позов до суду не надав, копія ухвали про відкриття провадження від 28.10.2021 разом з судовою повісткою про виклик та копією позовної заяви з додатками судом направлялися за зареєстрованим місцем проживання відповідача (а.с.31-32, 36-37). Крім того, відповідача повідомлено про дату час та місце розгляду справи через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с.34-35). У судові засідання 09.12.2022, 03.02.2023 відповідач не з`явився. Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Таким чином відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. Згідно ч.1 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, відповідно до ст.ст.211, 280 ЦПК України суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що сторони по справі мають неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 18.07.2007 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Житомирського міського управління юстиції (а.с.9). Рішенням Богунського районного суду м. Жиомира від 29.09.2011 по справі №2-2550/11, у тому числі, стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 500 грн щомісячно до досягнення дитиною повноліття, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 08.08.2011 року (а.с.10). Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи №01-14/20042 від 13.12.2018 неповнолітня дитина сторін [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та проживає з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (а.с.6). Відповідно до довідки - розрахунку по виконавчому листу про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , у розмірі 500 грн щомісячно і до досягнення дитиною повноліття, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, починаючи з 08.08.2011 вбачається, що заборгованість [PERSON] по сплаті аліментів станом на 31.08.2022 становить 97292, 50 грн (а.с.11-16) Як вбачається з розрахунку пені за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання пеня за несвоєчасне виконання зобов`язань складає 364292, 85 грн (а.с.17-21). Згідно статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч.3 ст.181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Згідно ч.1 ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Проте таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 року "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" роз`яснено, що передбачена ст.196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Враховуючи, що відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що заборгованість по виплаті аліментів утворилася з незалежних від нього причин, а також розмір підтвердженої державним виконавцем заборгованості, суд вважає доведеною наявність передбаченої ч.1 ст.196 СК України підстави для стягнення неустойки (пені) із відповідача [PERSON] . Крім того, беручи до уваги, що відповідачем не спростовано розрахунок пені, який надала позивач, тому суд погоджується із розрахунком та вважає, що сума нарахованої пені з 01.09.2011 по 31.08.2022 становить 364292, 85 грн. Однак, зважаючи на те, що сума нарахованої пені перевищує суму боргу по сплаті аліментів, тому з відповідача підлягає стягненню неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів у розмірі 97292, 50 грн, що не перевищує 100 відсотків заборгованості по виплаті аліментів відповідачем за період з 01.09.2011 по 31.08.2022. Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 24.03.2021 (справа №607/13692/18). Згідно ст.141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 908, 00 грн.

Outcome: approved