Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~07.12.2021 року [PERSON] звернулася до Комсомольського міського суду Полтавської області з позовом до [PERSON] , Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа: Кобеляцька державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно за законом. Позов мотивовано тим, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, площею 4,09 га з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами. Згідно заповіту від 20.08.2014 року [PERSON] заповіла все своє майно [PERSON] . Вказаний заповіт [PERSON] ніколи не підписувала, про даний заповіт нікому не було відомо. Таким чином, оскільки мати позивача не підписувала заповіту від 20.08.2014 року, отже відсутнє її вільне волевиявлення на укладання правочину, тому позивач прохала суд визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом після померлої матері, [PERSON] після смерті якої залишилося спадкове майно, яке складається із земельної ділянки, площею 4,09 га (кадастровий номер 5321881300:00:004:0123) з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Григоро-Бригадирівської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області, яка належала померлій на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ПЛ № 218360, виданого головою Кобеляцької районної державної адміністрації від 08.02.2006 року. Ухвалою Комсомольського міського суду Полтавської області 09 грудня 2021 року справу за цивільним позовом [PERSON] до [PERSON] , Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, третя особа: Кобеляцька державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно за законом передано за підсудністю до Кобеляцького районного суду Полтавської області. Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 05 квітня 2022 року у справі відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 10 травня 2022 року міський голова Горішньоплавнівської міської ради Биков Д. подав до суду заяву, в якій вказав, що позивачем обрано не вірний спосіб захисту свого права. Крім того, [PERSON] не надано документів щодо вартості майна, право власності на яке вона бажає визнати, а отже є підстави стверджувати, що при зверненні до суду нею не повністю сплачено судовий збір (а. с. 36). Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 20 грудня 2022 року підготовче провадження по справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивача [PERSON] зобов`язано надати суду докази щодо вартості майна, на яке вона прохає визнати право власності для визначення ціни позову. Представник позивача, адвокат Борзовець О. В., в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання про проведення судового засідання без участі позивача та представника позивача. Прохав суд задовольнити клопотання про призначення посмертної почеркознавчої експертизи. Відповідач, [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового розгляду в судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив. Представник відповідача, Горішньоплавнівської міської ради, в судове засідання не з`явився. Міський голова, [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області. Представник третьої особи, Кобеляцької державної нотаріальної контори, в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без участі Кобеляцької державної нотаріальної контори. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Суд, розглянувши матеріали справи, вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити. Судом встановлено, що [INFO] померла мати позивача, [PERSON] (а. с. 6-7). Згідно довідки виконкому Григоро-Бригадирівської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] (а. с. 12). Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку [PERSON] є власником земельної ділянки площею 4,09 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Григоро-Бригадирівської сільської ради Кобеляцького району Полтавської області (а. с. 8). Відповідно до свідоцтва про право власності серія [NUMBER] від 27.07.2005 року [PERSON] є власником будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] (а. с. 9). Згідно з дублікатом заповіту, засвідченого Григоро-Бригадирівською сільською радою Кобеляцького району Полтавської області 21 лютого 2019 року і зареєстрованого в реєстрі за № 18, виданого взамін втраченого заповіту, посвідченого Григоро-Бригадирівською сільською радою Кобеляцького району Полтавської області 20 серпня 2014 року і зареєстрованого в реєстрі за № 179 [PERSON] заповіла все своє майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося, повністю [PERSON] , 1989 р. н. (а. с. 10). Відповідно до листа Кобеляцької державної нотаріальної контори від 06.10.2021 року № 476/01-16 [PERSON] отримав свідоцтво про право на спадщину 28 вересня 2019 року (а. с. 11). Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином спадкоємці, визначені заповітом мають переважне право над спадкоємцями за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно. Як вбачається з матеріалів справи, відповідач [PERSON] прийняв спадщину за заповітом та отримав свідоцтво про право на спадщину. Щодо клопотання представника позивача про призначення посмертної почеркознавчої експертизи, суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо. Представником позивача заявлено клопотання про призначення посмертної почеркознавчої експертизи з метою визнання недійсним заповіту [PERSON] . Водночас, позивачем не заявлено позовної вимоги про визнання заповіту недійсним, тому суд вважає, що у задоволенні клопотання необхідно відмовити, оскільки таке клопотання спрямовано на збирання доказів, які не стосуються суті спору. Стаття 13 ЦПК України передбачає, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. З поданого позову вбачається, що [PERSON] звернулася до суду з позовною вимогою про визнання права власності в порядку спадкування за законом після померлої матері, [PERSON] . Оскільки заповіт матері позивача, [PERSON] не визнано недійсним у встановленому законом порядку, а відповідач [PERSON] прийняв спадщину за заповітом, суд вважає, що у задоволенні позову [PERSON] необхідно відмовити. Щодо судових витрат суд дійшов наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи, позивачем сплачено 1008,00 грн судового збору. Відповідно до Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку вартість земельної ділянки, на яку позивач прохає визнати право власності в порядку спадкування за законом, становить 100798,15 грн. Таким чином, позивачем правильно визначено розмір судового збору відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір». Згідно частини першої статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, витрати по сплаті судового збору необхідно покласти на позивача.

Outcome: dismissed