Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-14 00:00:00

21 червня 2022 року позивач звернулась до суду із вищевказаним позовом. В обґрунтування позову зазначила те, що з відповідачем [PERSON] вони знаходилися в зареєстрованому шлюбі, який був зареєстрований виконавчим комітетом Піщанської сільської ради Куп`янського району Харківської області 19 серпня 1996 року. 12 лютого 2021 року шлюб між позивачем та відповідачем розірвано відповідно рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області справа №628/3279/20. З 01 липня 2018 року позивач фактично знаходиться в цивільному шлюбі, проживає з іншим чоловіком [PERSON] . Також, позивач разом із [PERSON] проживають в с. Городнє та виховують спільну дитину - [PERSON] , 2021 року народження. Позивач зазначає, що на її звернення до Краснокутського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі МЮУ Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження доньки даних про її батька надійшла відмова від 10.06.2022 року №210/24.3-12, у зв`язку з чим позивач змушена звернутись до суду з даним позовом. Відповідач зареєстрований у с. Піщане Куп`янського району Харківської області. Розпорядженням Голови Верховного Суду України від 18 березня 2022 року № 11/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області і визначено Новомосковському міськрайонному суду Дніпропетровської області. Ухвалою судді від 01 вересня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду у порядку загального позовного провадження та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання. У підготовчому засіданні 05 жовтня 2022 року залучено до участі у справі у якості третьої особи [PERSON] . Ухвалою суду від 14 листопада 2022 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду. У судовому засіданні 05 грудня 2022 року допитано свідків [PERSON] , [PERSON] . Позивач у судове засідання 01\~лютого 2023\~року не з`явилась, 14\~лютого 2023 року подала до суду заяву, у якій просила цивільну справу розглянути у судовому засіданні без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву чи клопотань про відкладення розгляду справи не подавав, тому суд вважає можливим провести розгляд справи за його відсутності. Представник третьої особи-1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Третя особа-2 [PERSON] у підготовчому засіданні повідомив, що визнає себе біологічним батьком [PERSON] . У судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову з огляду на таке. Судом установлено, що [PERSON] та [PERSON] з 19 серпня 1996 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який заочним рішенням Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 12 лютого 2021 року розірвано /а.с.08/. Згідно з копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 31 березня 2021 року Краснокутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), [PERSON] є батьком, а [PERSON] є матір`ю [PERSON] , яка народилася [INFO] /а.с.07/. Матеріали справи містять заяву [PERSON] від 18 червня 2022 року, якою він визнає себе батьком дитини [PERSON] , яка народилася [INFO] у [PERSON] та [PERSON] , підтверджує, що він є батько дитини. Заява посвідчена старостою Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області Заєць Л.М., зареєстрована у реєстрі за № 56 /а.с.13/. Свідок [PERSON] надала показання, згідно з яких вона є знайомою [PERSON] та [PERSON] . На протязі чотирьох років [PERSON] та [PERSON] живуть разом та поводять себе як сім`я приблизно з 2018-2019 року. Свідок [PERSON] надав показання, згідно з яких він є сусідом [PERSON] та [PERSON] , які живуть, як сім`я на протязі чотирьох років по [ADDRESS] . Статтею 122 Сімейного кодексу України визначено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Згідно зі ст. 133 Сімейного кодексу України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини. Статтею 134 Сімейного кодексу України передбачено, що на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження. Відповідно до ст.ст. 6, 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану. Пунктом 1.1 «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року за № 96/5 передбачено, що внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством. Відповідно до частин 1-3 статті 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини. Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку позовної давності для звернення до суду, яке обґрунтовано введенням на території України воєнного стану та бойовими діями. Відповідно до статті 20 СК України до вимог, що випливають із відносин, які він регулює, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених частиною другою статті 72, частиною другою статті 129, частиною третьою статті138, частиною третьою статті 139 СК. Законодавець у частині першій статті 20 СК закріпив вичерпний перелік статей, до яких застосовується припис про сплив позовної давності. До них, як зазначено вище, належить і вимога про визнання батьківства особою (ч. 2 ст. 129 СК). Тому це положення є спеціальним і не може бути поширене на норми про визнання батьківства, передбачені в статті 128 кодексу. Крім того, законодавець у частині другій статті 20 СК передбачив субсидіарне застосування положень Цивільного кодексу, які стосуються позовної давності, до сімейних відносин у випадках, передбачених частиною першою статті.20 СК. Тому у випадках, передбачених частини другої 72, частини другої статті 129, частини третьої статті 138, частини третьої статті 139 СК, мають застосовуватися приписи, закріплені в частині третьої статті 267 ЦК, відповідно до якої позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. За відсутності заяв сторін, позовна давність застосуванню не підлягає. Згідно з п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка, як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Предметом доказування у таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Таким чином, суд, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, ураховуючи наявність заяви [PERSON] про визнання себе батьком дитини [PERSON] [INFO] , показання свідків, які указують на проживання позивача та третьої особи-2 з 2019 року однією сім`єю, ураховуючи народження дитини у 2021 році, відсутності заперечень відповідача, дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Також, дитина - [PERSON] народилася [INFO] . 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації (надалі - РФ) проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України. 14 березня 2022 Указом Президента України №133/2022 продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 строком на 30 діб. В подальшому діє воєнного стану в Україні продовжувалася відповідними Указами Президента України. Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Запорізької, Харківської областей)» №11/0/9-22 від 18 березня 2022 року та відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області. За таких обставин, суд вважає визнати причини пропуску позивачем процесуального строку для звернення до суду поважними та поновити його. Крім того, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, з урахуванням положень ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов до висновку про задоволення позову, з відповідача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved