Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-25 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про повернення суми авансу. В позові вказує на те, що 25 грудня 2021 року між нею та [PERSON] укладено договір про завдаток, за умовами якого продавець, [PERSON] , мав намір продати, а [PERSON] , покупець, мала намір придбати майно, яке знаходиться у власності продавця та являє собою нежитлове приміщення (стоматологічний кабінет), що знаходиться за адресою [ADDRESS] (п.1.1 Договору). З метою забезпечення виконання правочину щодо укладення в майбутньому договору купівлі-продажу нежитлового приміщення, 25 грудня 2021 року [PERSON] , як покупець, передала, а [PERSON] як продавець, прийняв гарантійну суму, еквівалентну 3000 (трьом тисячам) доларів США (п. 2.1. Договору). Сторони домовились про укладення договору купівлі-продажу стоматологічного кабінету до 01 травня 2022 року. Однак, ні 01 травня 2002 року, ні у пізніший строк, договір купівлі-продажу укладено не було з вини відповідача, так як через наявність між ним та його колишньою дружиною спору щодо поділу стоматологічного кабінету як спільної сумісної власності подружжя, на вказаний об`єкт на підставі ухвали суду, прийнятої в порядку забезпечення позову, було накладено арешт, що і стало перешкодою для укладення та нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу. На момент звернення до суду, у позивача відпала необхідність у придбанні вказаного майна, а тому вона просить повернути внесену нею суму авансу, стягнувши з відповідача [PERSON] 3000 доларів США, що згідно курсу НБУ на день пред`явлення позову становить 109710 грн. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 12 жовтня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Шевченківського районного суду міста Чернівці від 11 жовтня 2023 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися. Представник позивача [PERSON] спрямувала на адресу суду клопотання в якому позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила справу розглянути у їх з позивачем відсутності. Відповідач [PERSON] \~\~в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час, день та місце розгляду справи, про поважність причин неявки суд не повідомив, а тому суд вважає за можливе провести судове засідання у його відсутність. У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, суд, у відповідності з ч.2\~ст.247 ЦПК України, постановив здійснювати розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у справі доказів. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення. Суд, вивчивши матеріали справи, розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного Згідно ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що 25 грудня 2021 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір про завдаток, за умовами якого продавець, [PERSON] , мав намір продати, а [PERSON] , покупець, мала намір придбати майно, яке знаходиться у власності продавця та являє собою нежитлове приміщення (стоматологічний кабінет), що знаходиться за адресою [ADDRESS] (п.1.1 Договору).(а.с.8-11) У пункті 2.1 Договору зазначено, що [PERSON] , як покупець, передала, а [PERSON] як продавець, прийняв гарантійну суму, еквівалентну 3000 (трьом тисячам) доларів США. У цьому ж пункті зазначено про домовленість сторін укласти договір купівлі-продажу стоматологічного кабінету до 01 травня 2022 року. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 16.09.2022 року право власності на нежитлове приміщення по [ADDRESS] зареєстроване за [PERSON] , (а.с. 20-21) Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частина 1 ст.628 ЦК передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Інститут свободи договору передбачає можливість сторін вільно визначати зміст договору, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, які не суперечать законодавству, з врахуванням звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. При цьому сторони мають право врегулювати й ті відносини, які не визначені у положеннях актів цивільного законодавства та не суперечать ним. Згідно із ч. ч. 1, 3 ст. 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір В майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Зобов`язання, встановлене попереднім договором, припиняється, якщо основі їй її договір не укладений протягом строку (у термін), встановленого попереднім договором, або якщо жодна із сторін не направить другій стороні пропозицію про його укладення. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Таким чином, внесення завдатку як способу виконання зобов`язання може мати місце лише у випадку наявності зобов`язання, яке б мало випливати із договору, укладеного сторонами, який би за своєю формою та змістом відповідав закону. Оскільки договір купівлі-продажу нерухомого майна, який би за своєю формою та змістом відповідав закону, між сторонами укладено не було, а сторони лише домовились укласти такий договір в майбутньому, то передана відповідачу сума коштів є авансом, який підлягає поверненню позивачу. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Відповідно до статті 570 Цивільного кодексу України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Статтею 571 ЦК України встановлено наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком. Так, якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. На відміну від завдатку, аванс - це спосіб платежу. Аванс не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, у разі сплати авансу кредитор не може бути зобов`язаний до повернення авансу у подвійному розмірі і відповідно до відшкодування збитків. Аналогічних висновків щодо застосування норми статті 570 ЦК України викладено у постанові Верховного Суду від 6 листопада 2019 року № 367/661/16-ц. Відповідно до ст. ст. 570, 571 Цивільного кодексу України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання й на забезпечення його виконання. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається в кредитора. Якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму в розмірі завдатку або його вартості. Окрім того, в диспозиції ч. 2 ст. 570 ЦК України зазначено: якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. За таких обставин суд приходить до висновку, що сума авансу, внесена [PERSON] в рахунок укладення в майбутньому договору купівлі-продажу нерухомого майна, у сумі 109710 грн. підлягає стягненню з відповідача. У відповідності до ст.141\~ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, приймаючи до уваги, що позовні вимоги щодо відповідача задоволені повністю, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір за подачу позову до суду в розмірі 1097 грн. 10 коп. З відповідача на користь позивача також підлягають стягненню документально підтверджені витрати на правничу допомогу, які згідно договору про надання професійної правничої допомоги від 14.09.2022 року, укладеним між адвокатом Рендюк Н.В. та [PERSON] ; попереднім орієнтовним розрахунком розміру витрат за надання професійної правничої допомоги; актом приймання-передачі наданих послуг від 15.09.2022 року; квитанцією № 1 від 15.09.2022 року , складають 3000 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved