Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-13 00:00:00

У вересні 2021 року [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про розірвання договору підряду, стягнення збитків та відшкодування моральної шкоди. Позовні вимоги мотивувала тим, що 12 серпня 2020 року між нею та відповідачем було укладено договір підряду щодо ремонту покрівлі будинку, який знаходиться в [ADDRESS] , та належить її чоловікові [PERSON] . Позивачем було оплачено послуги відповідача в загальній сумі 60 0000 грн, разом з тим, через неякісний ремонт покрівлі, дах будинку почав протікати, затопив стелю. Позивач неодноразово зверталась до відповідача з вимогою усунути допущені ним недоліки, однак відповідач недоліків не усунув, тому просила розірвати договір підряду, стягнути з [PERSON] збитки в розмірі 60 000 грн та моральну шкоду в сумі 10 000 грн. Розмір моральної шкоди обґрунтувала наявністю сильних переживань через неможливість вийти на зв`язок з відповідачем, протіканням даху та необхідністю подальшого ремонту. Представником відповідача адвокатом Проценко (Тимощук) Ю. Л. було подано відзив, згідно якого відповідач проти задоволення позову заперечив, посилаючись на те, що договору між ним та позивачем укладено не було, оскільки він не здійснює підприємницьку діяльність, письмово договір не укладався. На прохання знайомих він ремонтував позивачу дах, за що остання заплатила йому в загальному 60 000 грн. Просила вважати розписку на 20 000 грн. неналежним доказом, оскільки вона не містить ідентифікуючих ознак, акт огляду будинку від 31 травня 2021 року вважала неінформативним, також зазначила, що розмір моральної шкоди не підтверджений. В поданих відповіді на відзив та запереченнях сторони підтримали власні позиції та заперечили проти позицій опонентів. Ухвалою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 05 січня 2022 року у справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 31 жовтня 2022 року провадження у справі відновлено. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та пояснила, що в будинку, який належить її чоловікові [PERSON] та розташований за адресою [ADDRESS] , був старий дах, який потребував ремонту. Певний час вони всією сім`єю збирали гроші на ремонт даху, адже вони з чоловіком являються пенсіонерами. В 2020 році вони почали шукати майстрів, і її знайома, [PERSON] , порадила їй звернутись до відповідача [PERSON] , який професійно займається ремонтом покрівлі. В серпні 2020 року вона звернулась до [PERSON] , він приїхав до них, подивився дах та погодився його перекрити. Вона заплатила йому 20 000 грн., про що відповідач дав розписку. Згідно їх домовленості, позивач заплатила ще 40 000 грн. по закінченню роботи. Крім того, вона оплачувала 100 грн за бензин відповідачеві, щоб замовити та привезти будівельні матеріали. Після отримання авансу, [PERSON] з підсобними працівниками, які приїхали з ним, приступили до робіт. Через деякий час відповідач сказав, що роботи завершені та отримав розрахунок в 40 000 грн. Позивач та її чоловік не являються спеціалістами в ремонті дахів, коли вони питали відповідача про те, що на їх думку не відповідало вимогам щодо якості покрівлі, він відповідач, що все зробив добре, а облаштунок ринв та піддашків, комину - це окремі роботи, які потребують окремої оплати. Отримавши розрахунок, відповідач з майстрами поїхали. Роботи були закінчені приблизно у вересні-жовтні 2020 року. Коли пішов дощ, будинок почало заливати, вода текла по комину, по стінах, стелі. Позивач неодноразово телефонувала відповідачу, приїжджала до нього додому, однак він недоліків не усунув, посилаючись на те, що все зробив належним чином, поїхав в м. Київ, де в нього були аналогічні замовлення. Один раз, після переконливих прохань позивача, він приїхав, була сонячна погода, тому дах не протікав, відповідач поїхав, нічого не зробивши. Зрозумівши, що відповідач не усуватиме недоліки роботи, вони стали шукати майстрів, які б могли переробити дах, однак ніхто не погоджувався . Позивач зверталась до поліції, міської ради по допомогу, представники міської ради в травні 2021 року обстежували дах та склали відповідний акт. До обстеження, ніякі роботи по ремонту даху, крім як відповідачем ніким не проводились. Після обстеження, в серпні 2021 року вони знайшли майстра, який переробив їм комин. Проблеми через неякісну роботу відповідача: необхідність його розшукувати, просити усунути недоліки, шукати інших майстрів, терпіти незручності від протікання даху - негативно вплинули на її самопочуття, вона нервувала, була вимушена прикладати зусилля для відновлення її прав, тому вважає, що їй завдана моральна шкода, яку вона оцінює в 10 000 грн, а також просить відшкодувати збитки, завдані відповідачем, які вона оцінює в 60 000 грн. Адвокат Матяш Д. Ю. підтримав позицію позивача. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечив проти позову. Пояснив, що роботами з покрівлями займається з 2008 року. В серпні 2020 року до нього звернулась позивач, у них була усна домовленість - перекрити дах будинку, де проживає [PERSON] з чоловіком. Він почав працювати, отримав 20 000 грн авансу, про що написав розписку. В розрахунок він отримав 40 000 грн. від позивача, при цьому також була присутня донька позивача [PERSON] та чоловік на ім`я [PERSON] . Домовленість в сторін була лише на покрівлю, коли він закінчив, позивач не висувала претензій до його роботи. Через нетривалий час позивач почала йому наполегливо дзвонити, шукати зустрічі з ним, говорила, що дах протікає. Він приїхав, однак проблем не було. Він був присутній при огляді даху експертом влітку 2022 року, його робіт там не було, хто та навіщо переробив дах піля нього йому невідомо. Адвокат Тимощук Ю. Л. проти позову заперечила, посилаючись на те, що договір підряду між сторонами не укладався, неякісні роботи покрівлі позивача проведено не відповідачем, а іншими особами. Заслухавши пояснення сторін, їх представників, свідків, експерта, дослідивши письмові докази у справі, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позову, зважаючи на наступне. Судом встановлено, що позивач [PERSON] зареєстрована в буд. [ADDRESS] , право власності на який зареєстровано за її чоловіком, [PERSON] (а. с. 3, 4, 5). У вересні 2020 року [PERSON] взяв авансом в [PERSON] 20 000 грн . (а. с. 6). З огляду на те, що зазначена обставина визнається [PERSON] , суд приймає даний доказ. В травні-червні 2021 року за заявою [PERSON] . Хмільницьким РВП проводилась перевірка щодо перекриття [PERSON] даху її будинку в 2020 році, підстав для внесення відомостей до ЄРДР не встановлено (а. с. 7). За зверненням [PERSON] до міського голови м. Хмільника, фахівці управління містобудування та архітектури Хмільницької міської ради виїжджали для огляду даху, підтвердивши наявність дефектів (а. с. 14). Згідно акту огляду даху будинку по [ADDRESS] від 31 травня 2021 року з доданою фототаблицею, який проводився в. о. начальником управління містобудування та архітектури Хмільницької міської ради [PERSON] та головним спеціалістом з питань ДАБК управління містобудування та архітектури Хмільницької міської ради [PERSON], при огляді покрівлі виявлено, що ремонт проведено з грубими порушеннями технологічних вимог до такого виду робіт., зокрема виявлено: - що металопрофіль (металочерепиця) кріпилась в деяких місцях до старих лат, на яких раніше лежав шифер, відповідно не здійснювалось вирівнювання крокв і лат для надійного кріплення металочерепиці; - не дотримано технології влаштування покрівлі, в частині черговості встановлення елементів (плівка гідробар`єру, контррейка, лати, металочерепиця); - кріпильні саморізи на металочерепиці встановлено в хаотичному порядку (згідно вимог повинні повинні бути встановлені під хвилею металочерепиці); - випуск металочерепиці під ринву здійснено нерівномірно; - стикування листів металочерепиці в місцях т.з. "зламів" даху здійснено із порушенням будівельних норм - щілини в деяких місцях досягають 5-10 см.; - неправильно зроблено обрешітку та кріплення покрівельних елементів, що забезпечують водовідведення від димаря та вентиляційних каналів, внаслідок чого по цій конструкції стікають атмосферні опади і руйнується стеля. Роботи виконано неякісно, з грубим порушенням технології влаштування покрівлі. Для усунення недоліків необхідно демонтувати частину покрівельних елементів та виконувати їх монтаж відповідно до технології влаштування покрівлі, заново виконати примикання димаря (а. с. 8, 9-13). Зазначений доказ відповідає вимогам ст. ст. 76-81 ЦПК України та приймається судом як належний. Відповідач [PERSON] являється інвалідом ІІІ групи (а. с. 47-48, 49), позитивно характеризується по місцю проживання (а. с. 63). Згідно висновку експерта №СЕ -19/102-22/1007-БТ від 19 жовтня 2022 року, в ході проведення судової будівельно-технічної експертизи встановлено, що впри улаштуванні покриття (даху) житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] візуально спостерігаються роботи, які виконані неналежним чином, а саме: - порушена технологія улаштування гідроізоляційного матеріалу покрівлі; - не належним чином улаштована обришітка покрівлі (даху); - не дотримана технологія улаштування металочерепиці та її закріплення. Об`єм та вартість робіт по усуненню допущених недоліків будівельних робіт по улаштуванню покриття (даху) житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , станом на момент проведення експертизи становить 359 294 грн. Майнова шкода, завдана неналежним виконанням будівельних робіт під час улаштування покриття (даху) житлової будівлі, розташованої за адресою: [ADDRESS] , станом на момент проведення експертизи становить 321 547, 04 грн. Будівельні роботи, які проводились на об`єкті дослідження, що розташований за адресою: [ADDRESS] , не потребують додаткових дозволів та погоджень. При цьому експертом зазначено про неможливість встановити, хто саме виконував будівельні роботи по улаштуванню покриття (даху) на об`єкті по [ADDRESS] через відсутність підтверджуючих документів про факт виконання будівельних робіт, перелік, обсяги, об`єми, вартість будівельних матеріалів та вартість виконання будівельних робіт (а. с. 110-125). В судовому засіданні судовий експерт Сердюк В. В. підтвердив наданий ним висновок від 19 жовтня 2022 року, зазначивши, що оскільки договір підряду був усний, хто і коли виконував роботи по улаштуванню покрівлі будинку позивача йому не відомо. Свідок [PERSON] , донька позивача, повідомила, що вона була присутня при розрахунку з [PERSON] , який робив дах в будинку її батьків, по [ADDRESS] . Так в її присутності [PERSON] отримав 40 000 грн., сказав що якщо будуть проблеми, недоліки, він переробить. Дах відразу почав протікати: текло зі стелі, по стіні та лічильник, але відповідач не переробляв, не відповідав на телефонні дзвінки. Через турботи з дахом її мати, позивач у справі, погано себе почувала, хвилювалась, мала проблеми із серцем. Свідок [PERSON] , чоловік позивача та власник будинку [ADDRESS] , пояснив, що дах їх будинку був старий, вони зібрали гроші та знайшли майстра - відповідача, який за 60 000 грн погодився перекрити дах. Позивач дала [PERSON] 20 000 грн. авансом та він приступив до перекриття даху. Коли він питав відповідача щодо того, чи все виконується технологічно правильно, той відповідав, що все добре. По закінченню роботи, позивач заплатила відповідачу 40 000 грн. та він поїхав. Всього відповідач отримав за роботу 60 000 грн. Працював з трьома іншими чоловіками, але позивач домовлялася саме з [PERSON] , він був головний, керував іншими. Коли пішов дощ, дах одразу почав текти. Відповідач поїхав на об`єкт в м. Київ, вони не могли з ним зв`язатись, йшла зима. Дах протікав по комину, стелі, стіні, газовому лічильнику. Вони намагались знайти відповідача, їздили до його місця проживання в с. Пустовійти. Після їх наполегливих прохань, відповідач приїхав, подивився дах та сказав, що все добре, нічого переробляти не треба. Інші майстри відмовлялись ремонтувати їм дах. Вони вимушені були звертатись до міської ради та поліції. На час огляду даху комісією з міської ради, його ніхто не переробляв після [PERSON] . Свідок [PERSON] , начальник управління містобудування та архітектури Хмільницької міської ради, повідомив, що [PERSON] зверталась до Хмільницької міської ради зі скаргами на проведені в її домоволодінні роботи з реконструкції покрівлі. Приблизно весною - на початку літа 2021 року на [ADDRESS] виїжджала комісія, до складу якої він входив, оглядали покриття, за результатами огляду склали акт. Він особисто проводив огляд, фотографував. Комісія констатувала порушення технології при покритті даху, роботи на покрівлі були виконані не більше, ніж за рік до огляду. Там були явні помилки майстрів, щілини між листами покриття ніяк не могли бути технологічними допусками, оскільки вони дуже великі, крізь них можуть затікати опади. Свідок [PERSON] являється односельцем відповідача [PERSON] , він, як і відповідач, займається покрівлями і вони разом працювали на об`єкті в [PERSON] . Про умови, обсяг робіт та оплату праці з [PERSON] домовлявся особисто [PERSON] , з ним розраховувався також відповідач. З позивачем відносини під час роботи були привітні, вона до них добре ставилась, конфліктів не було. Коли робили дах, було сонячно тому не було видно, чи затікає всередину вода. При закінченні робіт він присутній не був. Свідок [PERSON] пояснила, що являється сусідкою позивача, її будинок знаходиться навпроти. Коли відповідач працював у позивача, вона не пам`ятає, але відразу після того вона звернулась до [PERSON] і він робив їй дах, роботою вона задоволена. Згідно з ч.1 ст. 15, ч.1 статті 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язання є договір. Згідно ч. 1 ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, встановлена на набуття, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 4 ст. 203 ЦК України, правочин має вчинятись у формі, встановленій законом. Пунктом 3 ч. 1 ст. 208 ЦК України передбачено, що у письмовій формі належить вчиняти серед інших правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян. Згідно ч. 1 ст. 218 ЦК України недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність. Заперечення однією із сторін факту вчинення правочину може доводитись письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, яка спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно до ч. 1 ст. 865 ЦК України за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Згідно ст. 866 ЦК України, договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладання договору або його умов. Зважаючи на встановлені судом обставини справи та викладені норми матеріального права, суд приходить до висновку про укладання між сторонами 12 серпня 2020 року договору побутового підряду щодо перекриття (ремонту) даху буд. [ADDRESS] . Такий висновок суду підтверджується як розпискою [PERSON] щодо отримання авансу, так і поясненнями свідків та сторін по справі. Відповідач не заперечував надання позивачу оплатних послуг з перекриття покрівлі, суму плати, при цьому відсутність у відповідача реєстрації підприємницької діяльності, не спростовує факт надання [PERSON] послуг з ремонту покрівель. Недотримання сторонами письмової форми правочину не має наслідком його недійсність. Суд не приймає довідку Уланівської сільської ради № 449 від 19 листопада 2021 року (а. с. 62) щодо джерел існування відповідача [PERSON] , оскільки сільська рада не являється розпорядником такої інформації. Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на корись другої сторони (кредитора) певну дію (серед іншого виконати роботу), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Статтею 629 ЦК України передбачено обов`язковість виконання договору сторонами. Відповідно до ст. 857 ЦК України робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема серед іншого відшкодування збитків та моральної шкоди. Частинами 1, 2 ст. 614 ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності вини, якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до ст. 621 ЦК України, у разі невиконання боржником для кредитора певної роботи кредитор має право виконати цю роботу власними силами або доручити її виконання третій особі і вимагати від боржника відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства або не випливає із суті зобов`язання. Згідно ч. 1-3 ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Збитки визначаються з урахуванням ринкових цін, що існували на день пред`явлення позову, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 2 ст. 852 ЦК України передбачено, що за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору підряду та відшкодування збитків. Згідно з ч. 3 ст. 858 ЦК України якщо відступи у роботі від умов договору підряду або інші недоліки у роботі є істотними та такими, що не були усунені у встановлений замовником розумний строк, замовник має право відмовитись від договору та вимагати відшкодування збитків. Пунктом 2 частини першої ст. 872 ЦК України визначено право замовника вимагати розірвання договору підряду та відшкодування збитків, якщо підрядником були допущені істотні відступи від умов договору побутового підряду або інші істотні недоліки в роботі. Відповідно до ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін, у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завдання шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. На відносини, які виникли між сторонами розповсюджуються також норми ЗУ "Про захист прав споживачів". Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЗУ "Про захист прав споживачів", за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Заважаючи на наведене, беручи до уваги той факт, що відповідач [PERSON] , відсутності його вини у неналежному виконанні умов договору підряду від 12 серпня 2020 року не довів, факт проведення ним неякісного ремонту покрівлі позивача не спростував, а просто заперечував наявність укладеного між сторонами письмового договору та посилався на виконання неналежних робіт іншими невідомими особами, не надаючи відповідних доказів, тоді як позивачем доведено як факт роботи відповідача з перекриття даху буд. [ADDRESS] , так і наявність істотних недоліків такої роботи і відмову відповідача усунути вказані недоліки протягом тривалого часу (з жовтня 2020 року по час розгляду справи), наявність збитків через істотні недоліки виконаної [PERSON] роботи, вимога позивача щодо розірвання договору підряду та відшкодування збитків підлягає задоволенню. При цьому суд зазначає, що оскільки [PERSON] взяті на себе за договором з [PERSON] зобов`язання щодо ремонту покрівлі належним чином не виконав, підстави для того, щоб вважати договір припиненим в порядку ст. 599 ЦК України відсутні. Вирішуючи питання щодо розміру стягуваних збитків, суд враховує таке. Відповідно до ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. З огляду на те, що позивач просить відшкодувати збитки в розмірі 60 000 грн., позовні вимоги в ході розгляду справи не змінювались, і хоча сама по собі ціна договору підряду не являється понесеними позивачем збитками в розумінні ст. 22 ЦК України, однак вказана сума заявлена в межах суми збитків, доведених в судовому засіданні, тому саме така сума підлягає стягненню з відповідача. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, У п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня1995 року "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" зазначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно з п. 9 вказаної Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди позивачу, суд виходить з характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнала позивач, яка являється особою похилого віку, пенсіонером, внаслідок неякісного перекриття даху, незручностей, завданих протіканням даху в холодну пору року, необхідністю тривалий час розшукувати відповідача, необхідністю відновлювати порушені права, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин, зокрема, що позивачу були спричинені душевні страждання, оскільки постраждало її майно, недоліки роботи відповідач у добровільному порядку не відшкодував, що поглиблює страждання позивача. При визначені розміру моральної шкоди, що підлягає стягненню, суд враховує те, що тяжких наслідків як для побуту позивача так і для стану її здоров`я у результаті дій відповідача не настало, тому з огляду на засади розумності та справедливості приходить до висновку про часткове задоволення позову в цій частині в сумі 5000,00 гривень. Питання судових витрат суд вирішує відповідно до ст.141 ЦПК України. Розмір відшкодованих судових витрат визначається пропорційно сумі задоволених позовних вимог. На підставі ст.ст. 11, 15, 16, 22, 203, 208, 218, 509, 610, 611, 614, 621, 623, 626, 629, 638, 852, 857, 858, 865, 866, 872, 1167 ЦК України, ст. 10 ЗУ "Про захист прав споживачів",

Outcome: approved