Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-12 00:00:00

[PERSON] звернулася до суду з позовом до Ізюмської міської ради Харківської області, у якому просить визначити їй додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини за заповітом від 12.08.2014 року після померлої бабусі [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішення суду. Позовна заява мотивована тим, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , [INFO] . Після її смерті залишилася спадщина у вигляді домоволодіння в [ADDRESS] та земельна ділянка площею 4 ,1978 га в межах цього ж населеного пункту. 12.08.2014 року [PERSON] було складено заповіт, яким остання заповідала все своє майно позивачці. 13.09.2022 року нотаріусом позивачці було відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини. Позивачкою був пропущений строк на прийняття спадщини, у зв`язку з військовою агресією рф та тим, що вона була переміщена з тимчасово окупованої території України до м. Черкаси, де була зареєстрована як тимчасово переміщена особа. Крім того, у зв`язку з відсутністю роботи, вона не мала коштів на подачу заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущений нею через поважні причини. Ухвалою від 30.11.2022 відкрито спрощене позовне провадження по вищевказаній справі, справу призначено до судового засідання. У судове засідання позивач та представник позивача адвокат Ліннік М.С. не з`явилися, надали суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Не заперечують проти заочного розгляду справи. Представник Ізюмської міської ради Харківської області у судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Відзив на позов не надав. Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ч. 4 ст.\~223, ч. 2 ст.\~247, ч. 1 ст.\~280 ЦПК України\~ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін (їх представників) та без фіксування процесу технічними засобами. Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд доходить висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню виходячи з наступного. У ході судового розгляду встановлено, що відповідно до заповіту від 12.08.2014 року [PERSON] , [INFO] заповіла все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалося [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчено секретарем виконавчого комітету Кам`янської сільської ради, Ізюмського району, Харківської області, зареєстровано в реєстрі за № 12. (а.с. 10) 01.06.2019 року [PERSON] , [INFO] уклала шлюб з [PERSON] та отримала прізвище після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] ». (а.с. 9) 30.09.2021 року [PERSON] , [INFO] , померла у м. Ізюм Харківської області. (а.с. 8) Як зазначає позивач у позові у зв`язку з збройною агресією рф, вона була переміщена з зареєстрованого місця проживання : [ADDRESS] до м. Черкаси, що підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с. 6, 7) 13.09.2022 року позивачка звернулася до нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Постановою нотаріуса Другої черкаської державної нотаріальної контори Демиденко О.А. позивачці відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. (а.с. 11) Відповідно до\~ст.\~1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). Згідно до ч. 1 ст.\~1222\~ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. У відповідності до ст.\~1223\~цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Відповідно до\~ст. 1218 цього кодексу\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 1220\~ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Частиною 1 ст.\~1270\~ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Вказана позиція висловлена Верховним Судом в постанові від20 січня 2021 року по справі № 752/11156/18-ц (провадження № 61-14082св20). При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] . Протягом визначених законодавцем 6 місяців з дня відкриття спадщини після смерті спадкодавця мала намір вчинити дії, передбачені ст. 1270 УК України, однак від незалежних від неї обставин не змогла їх вчинити. Зазначені обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Тому, враховуючи всі вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про те, що в силу об`єктивних обставин, пов`язаних з істотними труднощами, позивачка мала поважну причину пропуску шестимісячного строку встановленого для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, суд вважає вимоги позивача такими, що підлягають задоволенню, оскільки вони законні, обґрунтовані та доказово підтверджені матеріалами справи.

Outcome: approved