Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-07 00:00:00

17.01.2023 до суду надійшла позовна позивачки [PERSON] , в якій вона просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Харкові Харківської області, Україна, терміном 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування своїх позовних вимог позивачка посилається на те, що вона є донькою померлої [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] у віці 76 років у м. Харкові. На день смерті матір [PERSON] була зареєстрована та фактично мешкала за адресою: [ADDRESS] , і після її смерті відкрилася спадщина на належне їй майно, до складу якого увійшла квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що належала їй на праві спільної сумісної власності згідно зі свідоцтвом про прааво власності на житло від 18.05.1998 за реєстраційним номером 5А-98-105345, посвідченим Харківським міським центром приватизації державного житлового фонду. На день смерті матір залишила заповіт, складений та підписаний нею 11.11.2000, який 11.11.2000 посвідчено державним нотаріусом Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори Тимофієвою Т.О., та який зареєстровано в реєстрі за №2-1123. Із вказаного заповіту вбачається, що мати [PERSON] на випадок смерті зробила розпорядження про те, що все своє майно заповідає [PERSON] , в разі його смерті раніш за заповідачку, [PERSON] . [PERSON] , який є батьком позивачки, помер [INFO] . Крім позивачки, інших спадкоємців після смерті матері - не має. 18.01.2023 ухвалою Московського районного суду м. Харкова дану позовну заяву прийнято до провадження з проведенням її розгляду в порядку загального позовного провадження. В судове засідання сторони не з`явилися, позивачка надала заяву про розгляд справи за її відсутності, заявлені вимоги підтримала. Відповідач по справі в судове засідання не з`явився, про час та дату був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Третя особа по справі в судове засідання не з`явилася, про час та дату була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливе розглянути дану справу у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами, на підставі наявних матеріалів. Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1235 ЦК України передбачено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Заповідач може без зазначення причин позбавити права на спадкування будь-яку особу з числа спадкоємців за законом. У цьому разі ця особа не може одержати право на спадкування. Як встановлено судом [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 17). Згідно з свідоцтвом про право власності на житло від 18.05.1998 реєстраційний № [NUMBER] , квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] (а.с. 19). Відповідно до заповіту, посвідченого 11.11.2000 державним нотаріусом Одинадцятої харківської державної нотаріальної контори Тимофієвою Т.О., заповідач [PERSON] заповіла все своє майно, де б таке не було та з чого б воно не складалося і взагалі все, те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, [PERSON] , в разі його смерті раніше за неї, [PERSON] . Заповіт було зареєстровано в Спадковому реєстрі за №2.1123, що підтверджується копією заповіту (а.с. 18). Згідно із свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у м. Харкові (а.с. 16). Після смерті матері позивачка [PERSON] звернулася до нотаріуса із проханням надати роз`яснення про порядок отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом, відповідно нотаріусом їй було письмово роз`яснено, що нею пропущено строк на подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 20). У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 26 вересня 2012 року №6-85цс12, від 4 листопада 2015 року №6-1486цс15, від 13.03.2020 у справі №314/2550/17, яка згідно з ч.1 ст.417 ЦПК України є обов`язковою для всіх судів України. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Дослідивши докази по справі та оцінивши їх в сукупності, введення в Україні Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 воєнного стану з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжений, суд приходить до висновку про визнання причини пропуску строку прийняття спадщини позивачкою поважною, що відповідно, є підставою для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини на три місяці після набрання цим рішенням законної сили. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved