Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

[PERSON] звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з позовом до Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства «Сетам», [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: [PERSON] про визнання прилюдних торгів з реалізації арештованого майна недійсними. В обґрунтування поданої заяви зазначив, що 04.01.2022 Індустріальним відділом державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно - Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в рамках ВП №4535233, відкритого на підставі виконавчого листа Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська №2/199/711/13 від 22.02.2013, реалізовано на електронних торгах однокімнатну квартиру [ADDRESS] , яка належить йому на праві приватної власності відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 08.02.2016 № 160. 04.01.2022 проведено електронні торги з реалізації квартири, переможцем торгів визнаний [PERSON] . На підставі акту про проведені електроні торги з реалізації нерухомого майна від 17.01.2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Старовою Ольгою Сергіївною 20.01.2022 видано свідоцтво на підтвердження належності [PERSON] на праві власності квартири та проведена державна реєстрація права власності. Торги проводилися ДП «СЕТАМ» в рамках ВП №45352333 при примусовому виконанні виконавчого листа, виданого Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська №2/199/711/13 від 22.02.2013 про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , на користь матері [PERSON] в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 30% від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. Наголошував, що державним виконавцем були допущені порушення в процесі підготовки оцінки майна, бо оцінка нерухомого майна була проведена без здійснення суб`єктом оціночної діяльності повного огляду нерухомого майна, зокрема, його внутрішнього обстеження. У порушення вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 державним виконавцем не повідомлено боржника про складений суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] звіт про оцінку майна, тим самим його обмежено в праві оскарження оцінки. Крім того, він неодноразово, до проведення торгів звертався до Індустріального відділу виконавчої служби із заявою про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, однак йому кожного разу відмовляли, посилаючись на діючий карантин та скасований прийом громадян. Державний виконавець порушив право боржника на ознайомлення з матеріалами справи, не вчинив жодних дії для ознайомлення боржника зі звітом про оцінку його квартири, яка готувалась на реалізацію. Розмір заборгованості по виконавчому провадженню, визначений державним виконавцем, не відповідає дійсності, зокрема в порушення вимог чинного законодавства резервістам та військовозобов`язаним з моменту призову під час мобілізації ї до закінчення особливого періоду штрафні санкції за невиконання зобов`язань перед фізичними особами не нараховуються. Також, в порушення ч. 7 ст. 48 ЗУ «Про виконавче провадження» виконавцем реалізовано з торгів його єдине житло, при тому, що сума, яка підлягає стягненню менше 20 мінімальних заробітних плат. Просить суд, визнати недійсними електронні торги, що відбулися 04.01.2022 з реалізації нерухомого майна, а саме: однокімнатної квартири [ADDRESS] , оформлені протоколом проведення електронних торгів № 565427 від 04.01.2022, складеним за результатами електронних торгів з реалізації нерухомого майна, акту про проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна від 17.01.2022, затвердженого начальником Індустріального відділу державної виконавчої служби у м. Дніпрі Південного-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) при примусовому виконанні зведеного виконавчого провадження № 4535233; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів від 20.01.2022, серія та номер 78, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Старовою О.С. про реєстрацію права власності за [PERSON] , номер запису 46333499 від 20.01.2022, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 842860312101. Державний виконавець\~Індустріального відділу\~державної виконавчої\~служби у\~місті Дніпрі\~Південно-Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~(м.\~Дніпро)\~надав відзив\~на позовну\~заяву,\~в якому\~просив суд\~відмовити у\~задоволенні позовних\~вимог.\~Згідноматеріалів виконавчого провадження № 45352333 встановлено, що на момент вісімнадцятиріччя сина боржника, [PERSON] , у боржника утворилася заборгованість зі сплати аліментів на утримання дитини у розмірі 103\~512, 70 грн. Звертав увагу суду, що в п. 15 ст. 14 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» зазначено, що штрафні санкції, пеня не нараховуються за користування кредитом, а заборгованість яка виникла у боржника через несплату аліментів не є кредитом. 15.12.2021 на електронну адресу боржника було направлено ідентифікатор доступу до виконавчого провадження, а тому боржник мав повний доступ до матеріалів виконавчого провадження, у зв`язку із чим мав можливість ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження № 45352333. Наголошував, що боржник протягом десяти років ухилявся від сплати аліментів та від виконання рішення суду. 12.08.2021 державним виконавцем було здійснено опис та арешт об`єкта нерухомого майна боржника, а саме квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , яка належить на праві приватної власності [PERSON] . Опис квартири було здійснено згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, у зв`язку із тим, що в приміщення не вдалося потрапити, про що було складено акт державного виконавця. Наголошував, що боржником в строк не було оскаржено висновок суб`єкту оціночної діяльності щодо оцінки вартості майна та постанову про арешт майна боржника. На момент публікування лоту у боржника була загальна сума заборгованості у сумі 146\~296, 22 грн. Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26\~травня 2022\~року у задоволенні заяви [PERSON] про забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь-які дії, спрямовані на будь-яке обмеження права користування квартирою, а саме заборони відключення квартири від електроенергії, по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства «Сетам», [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: [PERSON] про визнання прилюдних торгів з реалізації арештованого майна недійсними, відмовлено. Представник [PERSON] адвокат Лупан О.Є. позов підтримала та просила задовольнити. [PERSON] в судове засідання, призначене на 16.02.2023, не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник державного підприємства «Сетам» в судові засідання не з`являвся, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Державний виконавець Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) надав заяву про розгляд справи без їх участі. [PERSON] в судові засідання не з`являлася, про час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку. Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Електронні торги проводилися ДП «СЕТАМ» в рамках ВП №45352333 при примусовому виконанні виконавчого листа, виданого Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська №2/199/711/13 від 22.02.2013, про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , на користь матері [PERSON] в розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу), але не менше 30% від прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, до досягнення дитиною повноліття. 12.08.2021 державним виконавцем відповідно до вимог ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» було здійснено опис та арешт об`єкта нерухомого майна: квартири [ADDRESS] . Опис квартири було здійснено відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, оскільки потрапити до квартири не вдалося, про що 12.08.2021 було складено акт державного виконавця. Для визначення початкової вартості майна для реалізації на публічних торгах (аукціоні) постановою державного виконавця від 06.09.2021 у виконавчому провадженні №45352333 було призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання [PERSON] . Суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання [PERSON] складено звіт про оцінку майна від 12.09.2021 відповідно до якого було встановлено ринкову вартість квартири [ADDRESS] , яка склала 737 000 грн. 04.01.2022 Індустріальним відділом державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) в рамках ВП №4535233, відкритого на підставі виконавчого листа Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська №2/199/711/13 від 22.02.2013, реалізовано на електронних торгах однокімнатну квартиру [ADDRESS] , яка належала [PERSON] на праві приватної власності відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 08.02.2016 № 160. Державним виконавцем Індустріального відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Михайленко Ю.В. 17.01.2022 було складено акт про проведені електронні торги з реалізації нерухомого майна на підставі протоколу проведення електронних торгів № 565427 від 04.01.2022. На підставі акту про проведені електроні торги з реалізації нерухомого майна від 17.01.2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Старовою Ольгою Сергіївною 20.01.2022 видано свідоцтво, яке зареєстровано в реєстрі за №78 на підтвердження належності [PERSON] на праві власності квартири [ADDRESS] . 20.01.2022 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Старовою Ольгою Сергіївною проведена державна реєстрація права власності на квартиру за [PERSON] . Відповідно до ч. 1\~ст. 4 ЦПК України, ч. 1\~ст. 16 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою\~статті 15 ЦК України\~визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм, право на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установлення вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються\~ЦК України,\~ЗУ «Про виконавче провадження»\~та Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5. Згідно зі\~ст. 1 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені\~Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього\~Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього\~Закону\~підлягають примусовому виконанню. Статтею 48 ЗУ «Про виконавче провадження»\~передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій\~статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладених у постановах від 21 листопада 2018 року (справа №465/650/16-ц) та від 23 січня 2019 року (справа №522/10127/14-ц), правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Відповідно до частин 1-5\~ст.203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно ч.1, 2\~ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.1-3,5,6\~ст.203 цього Кодексу. Відповідно до ч.1\~ст.650 ЦК України, особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно з положеннями ч. 1\~ст. 655 ЦК України, за договором купівлі-продажу, одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною четвертою\~статті 656 ЦК України\~встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з електронних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема, на підставі норм цивільного законодавства (статей\~203,\~215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим\~наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року №2831/5. Згідно з Порядком, електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до пунктів 3,4 розділу II Порядку, виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. ДП «СЕТАМ» відповідно до\~наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року №1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів»\~та Порядку реалізації арештованого майна є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до пункту 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження, тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з пунктом 4 розділу І Порядку реалізації арештованого майна, взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. Відповідно до вимог пункту 2 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Згідно з пунктом 4 розділу II Порядку реалізації арештованого майна, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. Пунктом чотири розділу III Порядку реалізації арештованого майна визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Згідно з пунктом 1 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна, після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Відповідно до пункту 1 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з пунктом 4 розділу X Порядку реалізації арештованого майна, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні\~статті 202 ЦК України. З огляду на це, порушення встановлених Порядком правил проведення торгів є підставою недійсності прилюдних торгів. Викладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною у постанові від 22 лютого 2017 року (справа №6-2677цс16). Відповідно до вимог ч. 4\~ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Аналіз змісту вищезазначеного Порядку реалізації арештованого майна дає підстави для висновку про те, що державний/приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, у тому числі й організовує оцінку майна, а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. На організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. Також, з цього Порядку слідує, що перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор електронних торгів наділений лише правом на доповнення інформації про майно, передане на реалізацію, в частині фотографічного зображення такого майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис). ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений. При цьому необхідно зазначити, що оскільки за змістом частини першої\~статті 215 ЦК України\~підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто, безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів. У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року (справа №821/197/18/4440/16), від 12 червня 2019 року (справа №308/12150/16-ц) та від 15 січня 2020 року (справа №367/6231/16-ц) викладено правовий висновок про те, що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного/приватного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний/приватний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців. Отже, державний/приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів. Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених\~ЗУ «Про виконавче провадження»\~та Порядком підлягають оскарженню в спосіб, передбачений\~ЗУ «Про виконавче провадження». Відповідно до ч. 1\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Положеннями\~ст. 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У позовній заяві [PERSON] , як на підставу для задоволення позову про визнання електронних торгів недійсними посилався, зокрема, на те, що процедура визначення вартості майна та оцінка майна боржника проводилась без проведення особистого огляду майна суб`єктом оціночної діяльності, що призвело до значного заниження ціни вказаного майна. При цьому, позивачем не надано доказів на підтвердження того, що вартість спірної квартири є вищою, ніж визначено суб`єктом оціночної діяльності. Інші доводи позовної заяви фактично зводяться до незгоди з діями приватного виконавця перед передачею майна на реалізацію, які мають самостійну процедуру оскарження, передбачену\~ЗУ «Про виконавче провадження»\~та\~ЦПК України, та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. [PERSON] не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто, не довів порушення його прав і законних інтересів, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову про визнання прилюдних торгів з реалізації арештованого майна недійсними. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). У зв`язку з відмовою у позові, судовий збір на підставі ст. 141 ЦПК України, покладається на позивача.

Outcome: dismissed