Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідачів про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником квартири [ADDRESS] (далі - [ADDRESS]). 03 січня 2022 року о 14 год. 50 хв. Відбулося залиття квартири позивача з квартири поверхом вище, а саме з квартири [ADDRESS] , де власником є [PERSON] . Згідно акту комісії ЖЕД-506 № 11 від 11.01.2022 року залиття квартири позивача сталося у зв`язку з пошкодженням внутрішньо-квартирного вентеля в ванній кімнаті, причиною зазначеного пошкодження є несанкціоноване втручання мешканців квартири [ADDRESS] у роботу системи внутрішньо-квартирного трубопроводу гарячого водопостачання. Для розрахунку завданої відповідачем шкоди, позивач звернувся до Центру експертної оцінки ФОП « [PERSON] ». Згідно складеного звіту про оцінку збитків після залиття від 13.01.2022 року вартість ремонтних робіт внаслідок залиття квартири [ADDRESS] склала 101 856,00 грн. За надання послуг з встановлення вартості відновлюваних робіт Центру експертної оцінки ФОП « [PERSON] » позивачем було перераховано 3500 грн. Після залиття квартири позивач не може проживати в своєму житлі, повсюди запах цвілі, квартира стала не придатна для проживання. На даний час відповідачем завдана шкода не відшкодована, тому він вимушений був звернутися за професійною правовою допомогою та до суду. Враховуючи викладене, просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну внаслідок залиття квартир у розмірі 101856,00 грн., 3 500 грн. - витрати на проведення будівельно-технічного експертного дослідження, 5000 грн. за надання професійної правничої допомоги та судовий збір. Ухвалою судді від 03.08.2022 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін у даній справі. Судом в ухвалі зазначено, що відповідач протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження у справі має право подати письмовий відзив разом з доказами, що обґрунтовують доводи його заперечень, який повинен відповідати положенням ст. 178 ЦПК України. Проте станом на 03.02.2023 року відповідачем письмовий відзив не подано. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] проживає за адресою квартира [ADDRESS] (а.с. 57). Згідно акту комісії ЖЕД-506 № 11 від 11.01.2022 року залиття квартири позивача сталося з квартири [ADDRESS] у зв`язку з пошкодженням внутрішньоквартирного вентиля в ванній кімнаті, причиною зазначеного пошкодження є несанкціоноване втручання мешканців кв. [ADDRESS] у роботу системи внутрішньо-квартирного трубопроводу гарячого водопостачання, внаслідок чого приміщення нижче розташованої квартири [ADDRESS] потребує виконанню ремонтно-відновлювальних робіт після залиття (а.с. 14). Відповідно до положень статті 151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Згідно до вимог статті 190 ЖК Української РСР, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини перша та друга статті 1166 ЦК України). Отже, за загальним правилом законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15). Судом встановлено, що причиною залиття визначені у Акті ЖЕД та висновку експерта виникли у зв`язку з несанкціонованим втручанням мешканців кв. [ADDRESS] у роботу системи внутрішньо-квартирного трубопроводу гарячого водопостачання, а саме заміна вхідного вентиля, внаслідок чого пошкоджено оздоблення квартири. Згідно зі статтею 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно складеного звіту Центру експертної оцінки ФОП « [PERSON] » про оцінку збитків після залиття від 13.01.2022 року вартість ремонтних робіт внаслідок залиття квартири [ADDRESS] складає 101 856,00 грн. (а.с.15-42). Крім того, позивач залучав експерта для визначення розміру майнової шкоди послуги якого склали 3 500 грн., що підтверджується договором №7/22 на проведення робіт з незалежної експертної оцінки вартості матеріального збитку майна від 04.01.2022 року, (а.с.43), актом-прийому передачі та розрахункової квитанції (а.с. 46-47). Враховуючи те, що матеріальна шкода, завдана залиттям квартири підтверджується в розмірі 101 856,00 грн., а також те, що послуги експерта склали 3500,00 грн. суд вважає правильним задовольнити позовні вимоги, стягнувши завдану майнову шкоду з відповідача. Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу суд зазначає наступне. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно положень ч. 1, 2 статті 137 ЦПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. (ч. 3 ст. 137 ЦПК України). Розмір витрат на оплату правової допомоги визначається за домовленістю між стороною та особою, яка надає правову допомогу. Витрати на правову допомогу, які мають бути документально підтверджені та доведені, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов`язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі. Склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордеру, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Позивачем до матеріалів справи додано Рахунок - фактуру № СФ-0000001 від 04.02.2022 року, відповідно до якої одержувачем є [PERSON] , а платник [PERSON] за договором від 21.01.2022 повинен здійснити сплату за юридичні послуги у розмірі 5000 грн до 28.02.2022 року, однак сам договір про надання професійної правничої допомоги, акт виконаних робіт, квитанцію про сплату за надання юридичних послуг матеріали справи не містять. За таких обставин суд вважає, що матеріалами справи не підтверджується факт понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу у цій справі, тому у задоволенні вимоги [PERSON] про стягнення 5000 грн. витрат на професійну правничу допомогу слід відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 992,40 грн.

Outcome: approved