Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-06 00:00:00

До Зіньківського районного суду звернувся орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Зіньківської міської ради Полтавської області із заявою про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення над нею піклування та призначення піклувальника. Із заяви\~вбачається,\~що заявник\~в обгрунтування\~заявлених вимог\~посилається на\~те,\~що [PERSON] , [INFO] , є інвалідом ІІ-ї групи, з діагнозом помірна розумова відсталість. Згідно інформації Зіньківського дитячого будинку-інтернату ім. О.В. Синяговського, [PERSON] зареєстрований та проживає в даному закладі. Відповідно до довідки МСЕК від 21.05.2008 року [PERSON] страждає на хронічні, стійкі психічні розлади. Внаслідок хвороби він не може розуміти значення своїх дій та керувати ними. Посилаючись на ці обставини орган опіки\~та піклування\~в \~особі виконавчого\~комітету Зіньківської\~міської ради\~Полтавської області звернувся до суду з заявою і просив суд ухвалити рішення, яким визнати [PERSON] ,\~ [INFO] , обмежено дієздатним, встановити над ним піклування та призначити піклувальником директора Зіньківського дитячого будинку-інтернат ім. О.В. Синяговського, [PERSON] . Ухвалою суду від 02.09.2022 року відкрито провадження по справі та призначено судовий розгляд. В судовому\~засіданні суд,\~заслухавши пояснення\~представника заявника,\~який заяву\~підтримав та\~просив її\~задовільнити, представника заінтересованої особи Зіньківського дитячого будинку-інтернат ім. О.В. Синяговського, який проти заявлених вимог не заперечував, зачитавши заяву органу опіки та піклування, вивчивши та проаналізувавши матеріали справи і давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що заява органу опіки та піклування в особі виконавчого комітету Зіньківської міської ради Полтавської області про визнання фізичної особи обмежено дієздатною, встановлення над нею піклування та призначення піклувальника, підлягає до задоволення з таких підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Згідно ст.\~41\~ЦК України над недієздатною особою встановлюється опіка. За нормою ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. У відповідності до п.1 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання фізичної особи недієздатною. Відповідно до ч.1 ст.39 ЦК України суд може визнати фізичну особу недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу нездатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Частиною 2, 3 ст.63 ЦК України, визначено, що опікуном або піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю і призначається лише за її письмовою заявою. Згідно з приписами ч. 3 ст.237 ЦПК України\~заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подана членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, психіатричним закладом. Відповідно до ч. 6\~ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Рішенням Європейського суду з прав людини від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», яке 30 серпня 2013 року набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що у цій справі відсутність у заявниці можливості безпосередньо вимагати поновлення своєї цивільної дієздатності призвела до того, що це питання не розглядалося судами взагалі. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні зазначив, що «відсутність судового розгляду цього питання, яке серйозно вплинуло на численні аспекти життя заявниці, не можна виправдати легітимними цілями, що лежать в основі обмеження доступу до суду осіб, визнаних недієздатними» (п. 40). За таких обставин Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що ситуація, в якій опинилася заявниця, призвела до відмови у правосудді щодо можливості забезпечення перегляду її цивільної дієздатності, тобто було порушення пункту 1статті 6\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 15.12.2017 року набрала чинності нова редакція\~Цивільного процесуального кодексу. Відповідно до приписів законодавства у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності\~ЦПК\~передбачається періодичний судовий контроль за наявністю/продовженням існування підстав для обмеження чи позбавлення особи дієздатності (принцип, визначений у рішеннях ЄСПЛ «Наталія Михайленко проти України» (2013), «Станєв проти Болгарії» (2012), «Штукатуров проти Росії» (2008), адже ч. 6 ст. 300 встановлюється максимальний строк дії судового рішення про визнання фізичної особи недієздатною у 2 роки). Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи (ст.76 ЦПК України). Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст.77 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України). Частиною 1 ст.81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до частин 5,6 ст.81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно абз. 1 п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України №3 «Про судову практику в справах про визнання громадянина обмежено дієздатним чи недієздатним» даними про психічну хворобу можуть бути довідки про стан здоров`я, виписка з історії хвороби й інші документи, видані лікувально-профілактичними закладами. Відповідно до частини 1\~статті 298 ЦПК України, суд за наявності достатніх даних про психічний розлад здоров`я фізичної особи призначає для встановлення її психічного стану судово психіатричну експертизу. Однак,\~Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 року № 8\~акцентовано увагу судів на тому, що висновок експерта не має на перед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] ,\~народився [INFO] (а.с.10-11).[PERSON] , [INFO] , є інвалідом ІІ-ї групи, з діагнозом помірна розумова відсталість. Згідно інформації Зіньківського дитячого будинку-інтернат ім. О.В. Синяговського, [PERSON] зареєстрований та проживає в даному закладі. Відповідно до акта судово-психіатричної експертизи №489 від 29.12.2022 року [PERSON] на даний час виявляє ознаки стійкого психічного розладу у вигляді вродженого недоумства рівня помірної розумової відсталості з порушеннями поведінки. Наявний у [PERSON] стійкий психічний розлад позбавляє його здатності усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними (а.с.65-71). Відповідно до ч.1 ст.36 ЦК України суд може обмежити цивільну дієздатність фізичної особи, якщо вона страждає на психічний розлад, який істотно впливає на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними. Визнання обмежено недієздатним [PERSON] необхідне для встановлення над ним піклування та призначення піклувальника. Таким чином, зібрані у справі докази та їх належна оцінка вказують на наявність підстав для визнання обмежено недієздатним. Відповідно до ч.6\~ст.300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років. Відповідно до ч.1 ст. 37 ЦК України над фізичною особою, цивільна дієздатність якої обмежена, встановлюється піклування. Відповідно до ст. 55 ЦК України опіка та піклування встановлюються з метою забезпечення особистих немайнових і майнових прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх осіб, а також повнолітніх осіб, які за станом здоров`я не можуть самостійно здійснювати свої права і виконувати обов`язки. Частиною 1 статті 59 ЦК України встановлено, що піклування встановлюється над неповнолітніми особами, які є сиротами або позбавлені батьківського піклування, та фізичними особами, цивільна дієздатність яких обмежена. З висновку органу опіки\~та піклування\~в \~особі виконавчого\~комітету Зіньківської\~міської ради\~Полтавської області вбачається, що [PERSON] може здійснювати повноваження піклувальника відносно [PERSON] (а.с.25). Відповідно до\~ст.62 Цивільного кодексу України, опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. \~ \~ \~ \~Згідно\~ст. 63 Цивільного кодексу України\~опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю, за її письмовою заявою; опікун призначається при можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. Опікун або піклувальник призначаються переважно з осіб, які перебувають у сімейних, родинних відносинах з підопічним, з урахуванням особистих стосунків між ними, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.64 Цивільного кодексу України, опікуном або піклувальником не може бути фізична особа: 1) яка позбавлена батьківських прав, якщо ці права не були поновлені;\~\~2) поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує опіки або піклування. Згідно\~ст. 75 Цивільного кодексу України\~суд, якщо він призначив опікуна чи піклувальника, або орган опіки та піклування за заявою особи звільняє її від повноважень опікуна або піклувальника. Ця заява розглядається судом або органом опіки та піклування протягом одного місяця. Особа виконує повноваження опікуна або піклувальника до винесення рішення про звільнення її від повноважень опікуна або піклувальника чи до закінчення місячного строку від дня подання заяви, якщо вона не була розглянута протягом цього строку. Згідно\~ст. 300 Цивільного процесуального кодексу України\~суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна. Відповідно до положень ст. 62 ЦК України та п. 2.4 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року № 34/166/131/88, опіка або піклування встановлюються за місцем проживання фізичної особи, яка потребує опіки чи піклування, або за місцем проживання опікуна чи піклувальника. При таких обставинах, коли перешкод, зазначених у ст. 64 ЦК України для призначення директора Зіньківського дитячого будинку-інтернат ім. О.В. Синяговського Приступа Марини Олексіївни піклувальником над обмежено дієздатним [PERSON] не встановлено, суд вважає за можливе встановити піклування над обмежено дієздатним [PERSON] та призначити його піклувальником директора Зіньківського дитячого будинку-інтернат ім. О.В. Синяговського Приступу Марину Олексіївну. Відповідно до вимог ч.2\~ст. 299 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved