Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-15 00:00:00

У квітні 2021 року [PERSON] в інтересах неповнолітнього сина, [PERSON] , [INFO] , звернувся до суду з даним позовом, в якому просив розірвати договір будівельного підряду від 13 червня 2020 року № 13/07, стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] (далі ФОП [PERSON] ) на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 463\~300 грн. 00 коп., неустойку у розмірі 3 % річних, інфляційні втрати та 3 % річних обраховані на день проголошення судового рішення, моральну шкоду у розмірі 500\~000 грн. 00 коп., витрати на проведення експертиз матеріалу у розмірі 7\~152 грн. 00 коп., а також понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 371\~420 грн. 92 коп. В обґрунтування вимог зазначається, що неповнолітній син позивача, [PERSON] , [INFO] , страждає на бронхіальну астму середнього ступеня важкості та хронічний алергічний риніт. Через наявність вищевказаного діагнозу, позивач вирішив збудувати для сина екологічний будинок. 13 червня 2020 року між [PERSON] (замовником, неповнолітнім сином позивача) та ФОП [PERSON] (підрядником) укладено договір будівельного підряду № 13/07 на будівництво дерев`яного будинку. Відповідно до пункту 1.1 замовник доручає, а підрядник забезпечує, відповідно до проектної документації та умов договору виконання комплексу будівельно-монтажних робіт з будівництва дерев`яної конструкції та окремої будівлі на земельній ділянці належній позивачу на праві власності. Пунктом 2.1 договору визначено загальний термін виконання робіт підрядником за цим договором: початок виконання робіт не пізніше 04 вересня 2020 року, дата закінчення виконання робіт не пізніше 19 вересня 2020 року. За умовами договору загальна сума витрат складає 264\~368 грн. 00 коп. Відповідно до пунктів 3.1.3 та 3.1.6 договору підряду на будівництво № 13/07 від 13 червня 2020 року підрядник у рамках цього договору зобов`язується надавати замовнику документи, що підтверджують якість та відповідність матеріалів та обладнання, що використовується на будівництві об`єкту. Щомісяця не пізніше 28-го числа надавати замовникові проміжні акти здачі-приймання виконаних робіт. 13 червня 2020 року між сторонами укладено додаткову угоду, за якою змінено етажність будинку з одноповерхового на двоповерховий, збільшено ціну договору до 463\~300 грн. 00 коп. та збільшено авансовий платіж до 231\~650 грн. 00 коп. Строк виконання зобов`язання не змінено. Крім того, у додатковій угоді від 13 червня 2020 року зафіксовано факт передачі замовником підряднику авансу у розмірі 133\~250 грн. 00 коп. Додатком до договору № 2 зафіксовано факт передачі замовником підряднику грошових коштів у розмірі 133\~250 грн. 00 коп. Таким чином, у день укладення основного договору замовник виконав свої зобов`язання та сплатив підряднику аванс на загальну суму 266\~500 грн. 00 коп. Підрядник у своє чергу зобов`язаний був почати роботи 04 вересня 2020 року, а 19 вересня 2020 року здати будинок замовнику. 10 грудня 2020 року замовник передав підряднику черговий аванс у розмірі 139\~000 грн. 00 коп. 25 січня 2021 року замовник виконав свій обов`язок перед підрядником у повному обсязі, передавши підряднику суму остаточного розрахунку у розмірі 60\~000 грн. 00 коп., що підтверджує особиста розписка ФОП [PERSON] . На виконання умов договору підряду позивачем сплачено 463\~300 грн. 00 коп. Одночасно підрядник зобов`язався до 29 січня 2021 року виконати антисептичну роботу будинку та надати технічну документацію на будинок у електронному виді. Далі зазначається, що на виконання умов договору підрядник завіз на об`єкт колоди сосни діаметром 240 м та частково побудував двоповерховий будинок. Підрядник не здавав замовнику, а замовник не приймав у підрядника, за проміжним актом здачі-приймання виконуваних робіт колоди сосни, відповідно до пунктів 3.1.3 та 3.1.6 договору. Документи на підтвердження якості будівельного матеріалу, а саме септування (знезараження) дерев`яного брусу перед початком будівництва, на вимогу замовника підрядник не надав. Вказана обставина викликала у замовника сумніви у добросовісності підрядника, тому він за власний рахунок замовив два незалежних один від одного експертні дослідження на якість та сам факт септування дерев`яних колод. Загальна вартість дослідження склала 7\~152 грн. 00 коп. Згідно з протоколом мікологічних випробувань від 11 лютого 2021 року, складеним ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія», яка має атестат про акредитацію Національного агентства з акредитації України, зареєстрованого у Реєстрі від 24 жовтня 2019 року № 201296, чинного до 01 червня 2021 року у відібраних зразках з дерев`яних колод сосни, з яких складений житловий будинок [ADDRESS] були виявлені гриби з активними деструкторами матеріалів, які можуть викликати алергічні реакції у людей, ураження шкіри, волосся, отруєння мікотоксинами. Відповідно до протоколу результатів мікробіологічних випробувань від 04 березня 2021 року № 57/58-63, складеного Державною установою Інституту громадського здоров`я імені О.М.Марзєєва НАМН України, який має атестат про акредитацію Національного агентства з акредитації України № 201480 від 04 березня 2021 року, за результатами проведених досліджень змивів з поверхонь стін дерев`яних конструкцій (колод сосни) незавершеного будівництва житлового будинку за адресою: [ADDRESS] від 22 лютого 2021 року виявлені мікроскопічні гриби, які є деструкторами будівельних матеріалів, у тому числі дерева. Уражені поверхні дерев`яних конструкцій є джерелом розмноження та розповсюдження спор плісеневих грибів, а їх метаболіти є потужними алергенами, що спричиняють розвиток таких захворювань людини як алергічний риніт, дерматит, бронхіт, бронхіальна астма, тощо, або ускладнюють перебіг наявних хвороб. Позивач вважає, що під час виконання договору підряду відповідач допустив наступні порушення: строк договору, не надав документи, що підтверджують якість та відповідність використаних матеріалів, виконавчу, технічну документацію, паспорти та сертифікати на використані матеріали і обладнання, технічну документацію на будинок у електронному або іншому виді, проміжні акти здачі-прийому виконаних робіт по кожному етапу, а також відповідач не здав позивачу жодного етапу будівництва. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків позивач має право вимагати розірвання договору, а також відшкодування збитків. Крім того, протиправними діями відповідача позивачу завдано моральну шкоду. Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 16 квітня 2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. 19 січня 2022 року до суду надійшов відзив від відповідача ФОП [PERSON] 08 лютого 2022 року позивач подав до суду заяву про зміну предмету позову, в якій просить розірвати договір будівельного підряду від 13 червня 2020 року № 13/07, стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] (далі ФОП [PERSON] ) на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 493\~300 грн. 00 коп., неустойку за період з 09 березня 2021 року (пеню у розмірі 3 % на день, інфляційні втрати та 3 % річних) по день проголошення судового рішення, моральну шкоду у розмірі 500\~000 грн. 00 коп., витрати на проведення експертиз матеріалу у розмірі 7\~152 грн. 00 коп., а також понесені витрати на правничу допомогу у розмірі 371\~420 грн. 92 коп. У заяві про зміну предмету позову зазначено, що всього за договором підряду позивач сплатив відповідачу грошові кошти у розмірі 463\~300 грн. 00 коп. Факт отримання вказаних коштів підтверджений розпискою від 25 січня 2021 року, в якій зазначено, що відповідач підтвердив отримання грошових коштів у розмірі 60\~000 грн. 00 коп. як остаточного розрахунку за договором підряду. Крім того, за демонтаж конструкції позивачем сплачено 30\~000 грн. 00 коп., що й складає збільшення ціни позову та відповідно зміну предмету позову. У судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали у повному обсязі, дали пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві та заяві про зміну предмету позову. Просять позов задовольнити. Відповідач ФОП [PERSON] у судове засіданні не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством. Причини неявки суду не повідомлені. 19 січня 2022 року відповідач направив до суду відзив на позовну заяву, в якому виклав заперечення проти позову. Суд розглядає дану справу на підставі наявних у ній матеріалів. Вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] на праві приватної власності належить земельна ділянка, площею 0,14 га, кадастровий номер: 3221287201:01:023:0061, для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить договір купівлі-продажу земельної ділянки від 17 вересня 2016 року, посвідчений приватним нотаріусом районного нотаріального округу Єлістратовою С.В., зареєстрований у реєстрі № 2060, та Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 17 вересня 2016 року № 68327296. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві, [INFO] у місті Києві народився [PERSON] . Батько [PERSON] . Мати [PERSON] . Згідно з випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] , [INFO] , встановлено діагноз бронхіальна астма середнього ступеня важкості, хронічний алергічний риніт. 13 червня 2020 року між [PERSON] (замовник, неповнолітній син [PERSON] ) та ФОП [PERSON] (підрядник) укладено договір підряду по будівництву № 13/07. Відповідно до пункту 1.1 вказаного договору замовник доручає, а підрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов договору виконання комплексу будівельно-монтажних робіт з будівництва дерев`яної конструкції як окремої будівлі на земельній ділянці, що належить замовнику на праві власності. Відповідно до пунктів 1.2 та 1.3 договору основні параметри об`єкту індивідуальний будинок, площа 52 кв.м, поверхів -1, конструкції стін з дерев`яної оциліндрованої колоди діаметром 240 мм (порода сосна). Перелік робіт та умови, що визначають обсяг та характеристики кінцевого продукту. Види робіт за договором: монтаж дерев`яних несучих конструкцій, утеплення, монтаж балок перекриття, монтаж каркасу покрівлі (крокви), кріплення, гідроізоляція, септик, рейка, обрешітка. Згідно з пунктом 2.1 договору загальний термін виконання робіт підрядником за цим договором: початок виконання робіт не пізніше 04 вересня 2020 року, дата закінчення виконання робіт не пізніше 19 вересня 2020 року. Відповідно до пунктів 3.1.3 та 3.1.6 договору підряду на будівництво № 13/07 від 13 червня 2020 року підрядник у рамках цього договору зобов`язується надавати замовнику документи, що підтверджують якість та відповідність матеріалів та обладнання, що використовується на будівництві об`єкту. Пунктом 4.1 договору передбачено, що загальна сума цього договору складається з витрат підрядника та вартості робіт, що виконується підрядником за цим договором та складає 264\~368 грн. 00 коп. Відповідно до пункту 4.4 договору оплата за цим договором здійснюється замовником у такому порядку: 50 % вартості 132\~184 грн. 00 коп. авансова оплата відразу після укладення цього договору, 30 % - 79\~310 грн. 00 коп. по приїзду спеціалістів та першої машини з конструкцією на ділянку забудови, 20 % - 52\~873 грн. 00 коп. по закінченню робіт. Згідно з пунктом 10.3 договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до моменту виконання сторонами своїх зобов`язань. 13 червня 2020 року підписано додаткову угоду до договору № 13/07 від 13 червня 2020 року, за умовами якої сторони договору внесли зміни до будівництва шляхом додавання другого поверху до конструкції будинку. Вартість базової комплектації після внесення змін 463\~300 грн. 00 коп., зафіксовано, що 13 червня 2020 року внесений аванс у розмірі 133\~250 грн. 00 коп., сума авансового платежу 50 % після внесення змін 231\~650 грн. 00 коп., суми доплати по договору 98\~400 грн. 00 коп. Відповідно до додатку № 2 до договору підряду від 13 червня 2020 року ФОП [PERSON] отримав оплату першого етапу 50 % від ціни договору у сумі 133\~250 грн. 00 коп., про що свідчить його підпис з проставленням печатки про отримання коштів. 10 грудня 2020 року ФОП [PERSON] отримав від [PERSON] аванс у розмірі 30 % від суми договору по будівництву 139\~000 грн. 00 коп. Відповідно до розписки ФОП [PERSON] за договором від 13 червня 2020 року отримав [PERSON] 60\~000 грн. 00 коп. остаточного розрахунку. Заявляючи вимогу про стягнення грошових коштів, позивач зазначає, що за договором підряду ним сплачено 463\~300 грн. 00 коп., а саме у день укладення договору передано кошти у розмірі 266\~500 грн. 00 коп., у подальшому 139\~000 грн. 00 коп. та 60\~000 грн. 00 коп. Разом з тим, з досліджених у судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що у день укладення договору позивач передав відповідачу грошові кошти у розмірі 5\~000 доларів США, що за курсом НБУ становить 133\~250 грн. 00 коп. 10 грудня 2020 року відповідач отримав 139\~000 грн. 00 коп., що становить 30 % від суми договору по будівництву (463\~300 грн. 00 коп.). Додатковою угодою до договору № 13/07 зафіксовано, що 13 червня 2020 року аванс внесений у розмірі 133\~250 грн. 00 коп. Тобто фактично позивачем 13 червня 2020 року сплачено лише суму 133\~250 грн. 00 коп. У вказаній додатковій угоді констатовано, що авансовий платіж у розмірі 50 % після внесення змін щодо вартості базової комплектації становить 231\~650 грн. 00 коп. Доказів, які б свідчили, що 13 червня 2020 року позивач сплатив відповідачу грошові кошти у розмірі 266\~500 грн. 00 коп., як зазначається у позовній заяві, до суду надано не було. На підтвердження повного розрахунку за договором підряду від 13 червня 2020 року позивач посилається на розписку від 25 січня 2021 року, за змістом якої ФОП [PERSON] отримав від [PERSON] 60\~000 грн. 00 коп. остаточного розрахунку. Водночас, зазначення у розписці словосполучення «остаточний розрахунок» не є належним та допустимим доказом повного розрахунку за договором. Суд звертає увагу, що відносини між сторонами чітко документувалися, отримання коштів на виконання умов договору підряду від 13 червня 2020 року фіксувалася зазначенням суми цифрами та прописом, а також підписом ФОП [PERSON] й скріплювалося печаткою, що у даному випадку враховуючи поведінку учасників зобов`язання ставить під сумнів факт отримання значної суми коштів без детального її опису. Будь-яких інших документів про отримання відповідачем певної суми коштів зі змісту яких можна встановити безпосередню передачу грошових коштів на виконання умов договору підряду позивач до суду не надав. Таким чином, з досліджених у судовому засіданні матеріалів справи суд встановив, що на виконання умов договору підряду позивач передав відповідачу грошові кошти у розмірі 332\~250 грн. 00 коп. За положеннями пункту 1 частини другої статті 11\~Цивільного кодексу\~України (далі ЦК України) підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої статті 202\~ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. У частині третій статті 203\~ЦК України закріплено, що волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. У частині першій статті 626\~ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Згідно з частиною першою статті 627 ЦК України\~відповідно до\~статті 6 цього Кодексу\~сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до статті 628\~ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України). У частині першій статті 509\~ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (частина перша\~статті 526 ЦК України). Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша\~статті 525 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 837\~ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Згідно зі статтею 875\~ЦК України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. Частина перша статті 877\~ЦК України визначає, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. За вимогами частини першої статті 853\~ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право в подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 02 жовтня 2012 року у справі № 23/236 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 523/6003/14-ц (провадження № 14-84цс18), обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) закон покладає саме на замовника. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Відповідно до статті 651\~ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим. За частиною другою статті 849\~ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її в строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитись від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Відповідно до частини четвертої статті 10\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Відповідно до частини другої статті 852, пункту 2 частини першої статті 872\~ЦК України за наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно зі статтею 653\~ЦК України у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. Виходячи із змісту статей 651, 653\~ЦК України у разі односторонньої відмови від договору, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є розірваним, а у разі розірвання договору зобов`язання сторін припиняються. Заявляючи вимогу про розірвання договору підряду позивач посилається на те, що відповідач не виконав взяті на себе договірні зобов`язання, а саме порушив строк виконання робіт, не надав документи, що підтверджують якість та відповідність використаних матеріалів, виконавчу, технічну документацію, паспорти та сертифікати на використані матеріали і обладнання, технічну документацію на будинок у електронному або іншому виді, проміжні акти здачі-прийому виконаних робіт по кожному етапу, а також відповідач не здав позивачу жодного етапу будівництва. Пунктами 3.1.3 та 3.1.6 договору підряду на будівництво № 13/07 від 13 червня 2020 року передбачено, що підрядник у рамках цього договору зобов`язується надавати замовнику документи, що підтверджують якість та відповідність матеріалів та обладнання, що використовується на будівництві об`єкту. Щомісяця не пізніше 28-го числа надавати замовникові проміжні акти здачі-приймання виконаних робіт. Згідно з протоколом мікологічних випробувань від 11 лютого 2021 року, складеним ТОВ «Центральна біохімічна лабораторія», що має атестат про акредитацію Національного агентства з акредитації України, зареєстрованого у Реєстрі від 24 жовтня 2019 року № 201296, чинного до 01 червня 2021 року у відібраних зразках з дерев`яних колод сосни, з яких складений житловий будинок [ADDRESS] були виявлені гриби з активними деструкторами матеріалів, які можуть викликати алергічні реакції у людей, ураження шкіри, волосся, отруєння мікотоксинами. У пробах переважають гриби, що мають дрібні спори, які легко можуть по приміщенню з повітряними потоками, рекомендується провести антисептичну обробку приміщень. Відповідно до протоколу результатів мікробіологічних випробувань від 04 березня 2021 року № 57/58-63, складеного Державною установою Інституту громадського здоров`я імені О.М.Марзєєва НАМН України, за результатами проведених досліджень змивів з поверхонь стін дерев`яних конструкцій (колод сосни) незавершеного будівництва житлового будинку за адресою: [ADDRESS] від 22 лютого 2021 року виявлені мікроскопічні гриби, які є деструкторами будівельних матеріалів, у тому числі дерева. Уражені поверхні дерев`яних конструкцій є джерелом розмноження та розповсюдження спор плісеневих грибів, а їх метаболіти є потужними алергенами, що спричиняють розвиток таких захворювань людини як алергічний риніт, дерматит, бронхіт, бронхіальна астма, тощо, або ускладнюють перебіг наявних хвороб. 22 лютого 2021 року позивач звернувся до відповідача із вимогою про виконання умов договору будівельного підряду та усунення недоліків виконаних робіт. Таким чином, вимоги позивача про розірвання договору є обґрунтованими з огляду на ті обставини, що виконавець - відповідач ФОП [PERSON] фактично в односторонньому порядку змінив умови договору, тим самим порушив взяте на себе зобов`язання, тому договір підряду необхідно розірвати. При цьому сплачені грошові кошти за договором у розмірі 332\~250 грн. 00 коп. (обґрунтування суми викладено вище) підлягають поверненню позивачу. Згідно зі статтею 625\~ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів невстановлений договором або законом. У контексті статей 524, 533-535, 625\~ЦК України грошовим є зобов`язання, яке виражається в грошових одиницях України (грошовому еквіваленті в іноземній валюті чи в іноземній валюті), це таке правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана сплатити гроші на користь другої сторони (кредитора), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Оскільки стаття 625\~ЦК України розміщена в розділі І «Загальні положення про зобов`язання» книги 5 ЦК України, то вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. Позивач звернувся до суду з вимогами про стягнення інфляційних втрат та 3 відсотків відповідно до вимог статті 625 ЦК України за період з 09 березня 2021 року по день постановлення судового рішення. Розмір інфляційних втрат за період з 09 березня 2021 року по день постановлення судового рішення становить 123\~674 грн. 32 коп. 3 % річних за період з 09 березня 2021 року по день постановлення судового рішення становить 19\~388 грн. 84 коп. (кількість днів у періоді складає 710; 332\~250 *3%*710:365:100). Відповідно до пункту 7.1.1 договору підряду відповідальність підрядника за порушення терміну закінчення робіт щодо будівництва об`єкта, вказаного в пункті 2.1 договору, підрядник сплачує замовникові штраф у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, від вартості невиконаних робіт за кожен день прострочення, але не більше 5 % загальної вартості робіт за договором. Загальна вартість робіт за договором визначена у розмірі - 463\~300 грн. 00 коп., отже 5 % від вартості робіт становить 23\~165 грн. 00 коп., які також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. За проведення мікологічних випробувань та мікробіологічних випробувань позивачем сплачено грошові кошти у загальному розмірі 7\~152 грн. 00 коп., що також підлягають відшкодуванню позивачу. Щодо вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача витрат по демонтажу деревинного будинку (зруб) за адресою: [ADDRESS] , понесених у розмірі 30\~000 грн. 00 коп. на підставі договору підряду № 11/05-21 від 11 травня 2021 року, то у її задоволенні слід відмовити. З матеріалів справи вбачається, що договір підряду № 11/05-21 від 11 травня 2021 року укладений між [PERSON] та ТОВ «Україна-Будсервіс». У даному випадку [PERSON] звернувся до суду в інтересах свого неповнолітнього сина, будь-яких вимог щодо захисту порушених власних прав він не заявляв, однак витрати на демонтаж понесені ним особисто. З огляду на ці обставини, вказані витрати у рамках даної справи відшкодуванню не підлягають. Щодо вимог про стягнення моральної шкоди, то суд керується наступним. Так, захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. При задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди (частини перша та друга статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів»). Отже, споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону (частина п`ята статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів»). Статтею 23\~ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом (частини четверта та п`ята статті 23 ЦК України). Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 01 вересня 2020 року у справі № 216/3521/16-ц, вирішуючи спір щодо відшкодування моральної шкоди за порушення споживчого договору суди мають враховувати, що моральна шкода за порушення цивільно-правового договору як спосіб захисту суб`єктивного цивільного права може бути компенсована і в тому разі, якщо це прямо не передбачено законом або тим чи іншим договором, і підлягає стягненню на підставі статей 16 та 23 ЦК України\~і статтями 4 та 22\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» навіть у тих випадках, коли умовами договору право на компенсацію моральної шкоди не передбачено. Таким чином, 01 вересня 2020 року Велика Палата Верховного Суду сформувала правовий висновок про те, що виходячи з положень статей 16 та 23\~ЦК України та змісту права на відшкодування моральної шкоди в цілому як способу захисту суб`єктивного цивільного права, компенсація моральної шкоди повинна відбуватися у будь-якому випадку її спричинення - право на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає внаслідок порушення права особи незалежно від наявності спеціальних норм цивільного законодавства. Суд враховує, що позивачу протиправними діями відповідача спричинена моральна шкода, яка полягає у психологічних стражданнях, душевних хвилюваннях, заплативши відповідачу значну суму коштів позивач розраховував на належне виконання умов договору, разом з тим, змушений був вживати заходів для повернення коштів шляхом звернення у тому числі і до суду, тому є наявність підстав для покладання на відповідача відповідальності у вигляді відшкодування моральної шкоди. Разом з тим, розмір моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. Заявлений позивачем розмір моральної шкоди далеко виходить за межі принципу розумності та справедливості. З урахуванням викладеного суд вважає за доцільне визначити моральну шкоду у розмірі 20\~000 грн. 00 коп. Щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу, то суд керується наступним. Відповідно до статті 133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу. Відповідно до частин першої та другої статті 137\~ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. На підтвердження понесення витрат на професійну правничу допомогу позивачем додано договір № 02042021 про надання професійної правничої допомоги від 02 квітня 2021 року, укладений між ним та адвокатом Шевчук В.В., ордер на надання правничої допомоги від 02 квітня 2021 року, а також копію квитанції до прибуткового касового ордера № 02042021 від 02 квітня 2021 року, відповідно до якої адвокатом Шевчуком В.В. прийнято від [PERSON] суму у розмірі 371\~420 грн. 92 коп. на підставі адвокатської угоди від 02 квітня 2021 року. Відповідно до пункту 4.1 договору № 02042021 про надання професійної правничої допомоги розмір винагороди представника (адвоката) становить 10 % від загальної суми позовних вимог по кожній окремій справі. Первісний заявлений розмір вимог складав 3\~714\~209 грн. 24 коп. Гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (стаття 30 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»). При встановленні розміру гонорару відповідно до частини третьої статті 30 Закону № 5076-VI врахуванню підлягають складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, витрачений ним час, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Також за статтею 28 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів професійної правничої (правової) допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом. Адвокат має право у розумних межах визначати розмір гонорару, виходячи із власних міркувань. При встановленні розміру гонорару можуть враховуватися складність справи, кваліфікація, досвід і завантаженість адвоката та інші обставини. Погоджений адвокатом з клієнтом та/або особою, яка уклала договір в інтересах клієнта, розмір гонорару може бути змінений лише за взаємною домовленістю. В разі виникнення особливих по складності доручень клієнта або у випадку збільшення затрат часу і обсягу роботи адвоката на фактичне виконання доручення (підготовку до виконання) розмір гонорару може бути збільшено за взаємною домовленістю. Разом з тим, суд критично відносить до копії квитанції до прибуткового касового ордеру як доказу понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу, так як позивачем не надано суду доказів, що його адвокат має касу і веде касову книгу. Відтак адвокат позивача не може сам виписувати квитанцію чи касовий прибутковий ордер про отримання коштів. При зверненні до суду з даним позовом [PERSON] судовий збір не сплачував, так як на підставі статті 5 Закону України «Про судовий збір», а також Закону України «Про захист право споживачів» звільнений від сплати судового збору. У даному випадку стягнення з відповідача на користь держави підлягає судовий збір у розмірі 6\~872 грн. 30 коп. (за вимогу про розірвання договору 908 грн. 00 коп., за майнову вимогу 5\~056 грн. 30 коп., за вимогу про стягнення моральної шкоди 908 грн. 00 коп.).

Outcome: partial