Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-29 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача [PERSON] звернулась до Київського районного суду м. Харкова з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. На обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 07 вересня 2019 року у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області уклала шлюб з відповідачем, від подружнього життя з яким дітей не мають. Протягом останнього року шлюбні відносини з [PERSON] суттєво погіршились, відсутні порозуміння та повага, поведінка останнього приносить душевні страждання. [PERSON] вказала, що мешкають з відповідачем окремо, на даний час майнових спорів немає та після розірвання шлюбу виявила бажання надалі іменуватися прізвищем « [PERSON] ». Аргументи учасників справи Позивач надала заяву, якою просила позов задовольнити. Відповідач відзиву на позов не надав, з будь-якими заявами та клопотаннями до суду не звертався. Участь у справі сторін У судове засідання позивач не з`явилась, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності, якою проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечувала. У судове засідання відповідач не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Рух справи Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 09 січня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду тавідкрито провадження у справі, розгляд якої постановлено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 30 січня 2023 року постановлено провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин Матеріали справи свідчать, що 07 вересня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у місті Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , про що складено відповідний актовий запис № 658. Після державної реєстрації шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб Серії [NUMBER] від 07 вересня 2019 року). Від подружнього життя сторони дітей не мають. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Згідно ч. 1 ст. 24 СК України,примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. Зі змісту позовної заяви встановлено, що шлюбні відносини між сторонами припинені, мешкають окремо, на даний час майновий спір відсутній. Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам. З урахуванням викладеного, суд вважає позовні вимоги [PERSON] обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Положеннями ст. 113 СК України закріплено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем. Враховуючи, що у зв`язку з реєстрацією шлюбу позивачем змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, суд залишає позивачу прізвище « [PERSON] ». Щодо судових витрат Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України. За частиною першою вищевказаної статті, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно квитанції № 0.0.2775587929.1 від 14 грудня 2022 року позивачем за подання до суду позовної заяви сплачено судовий збір в розмірі 992,40 грн., який підлягає стягненню з відповідача на її користь. На підставі викладеного,

Outcome: approved