Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-05 00:00:00

1. Описова частина Стислий виклад позицій учасників справи [PERSON] та [PERSON] звернулися до суду з позовом до [PERSON] та Плисківської сільської ради Ніжинського району Чернігівської області, у якому просять визнати за [PERSON] право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 7420880800:03:005:0039 площею 1,0688 га, що розташована на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського (нинішнього Ніжинського) району Чернігівської області; визнати за [PERSON] право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 7420880800:03:005:0041 площею 1,0688 га, що розташована на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського (нинішнього Ніжинського) району Чернігівської області. Позовні вимоги обгрунтовані тим, що [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] отримали свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.02.2011 відповідно до яких успадкували по 1/3 частині земельної ділянки з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 площею 3,51 га., що розташована на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського (нині Ніжинського) району Чернігівської області. [INFO] [PERSON] помер, а належну йому 1/3 частину вказаної земельної ділянки успадкував [PERSON] . [PERSON] здійснив поділ вищевказаної земельної ділянки та на підставі розробленої технічної документації оформив право власності на належну йому 1/3 частку загальною площею 1,3685 га. та отримав державний акт на право власності на вказану земельну ділянку. На підставі заяв позивачів була виготовлена технічна документація щодо виділу їх часток у цій земельній ділянці. Однак державний реєстратор речових прав на нерухоме майно відмовив у реєстрації права власності, оскільки відсутній нотаріально посвідчений договір між співвласниками про поділ нерухомого майна. Нотаріально оформити поділ також не видалось за можливе, оскільки один із співласників уже виділив свою частку. Позивачі були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, проте у судове засідання не з`явились, про причини неявки не повідомили. Представник позивачів у судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, та просила їх задовольнити з вищевказаних підстав, пояснивши, що відповідач виділив свою земельну ділянку без згоди позивачів. Наразі у них виникли перешкоди щодо реєстрації права власності на успадковані частки земельної ділянки, оскільки земельна діляка 7420880800:03:001:0710 перестала існувати, тому укладення договору про її поділ є неможливим. Відповідач [PERSON] був належним чином та своєчасно повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, проте у судове засідання не з`явився, у встановлений судом строк відзиву на позов не подав. Надіслав заяву у якій просить проводити розгляд справи без його участі. Плисківська сільська рада Ніжинського району своїм правом на участь у підготовчому судовому засіданні не скористалась, представника не направила, надавши заяву, в якій просять розглядати справу в їх відсутність, позовні вимоги визнають. Процесуальні дії у справі Ухвалою судді Борзнянського районного суду Чернігівської області від 24.11.2022 року позовна заява прийнята до розгляду, відкрите загальне позовне провадження у справі, призначене підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 17.01.2023 закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті. 2. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин та оцінка аргументів і доказів учасників справи. Заслухавши представника позивачів, дослідивши матеріали справи суд установив, що 25.02.2011 року [PERSON] отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/3 частку земельної ділянки, що залишилось після смерті його матері [PERSON] , з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 площею 3,51 га наданої для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського (нині Ніжинського) району Чернігівської області, що належала померлій на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА №304743. Спадкоємцями за законом є, також, син померлої [PERSON] та чоловік [PERSON] . Свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку вказаної земельної ділянки 07.08.2009 видано [PERSON] . Свідоцтво про право на спадщину на 1/3 частку вказаної земельної ділянки не видавалося. (а.с. 8). Після смерті [INFO] [PERSON] , його син [PERSON] отримав свідоцтво про право на спадщину за законом від 01.08.2022 на 1/3 частку земельної ділянки з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 площею 3,5061 га наданої для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського (нині Ніжинського) району Чернігівської області, що належала [PERSON] , спадкоємцем якої був її чоловік [PERSON] проте не оформив своїх спадкових прав.(.с. 9). На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом №531 від 25.02.2011 року [PERSON] отримав державний акт серії ЯМ №564586 на право власності на земельну ділянку площею 1,3685 га з кадастровим номером 7420880800:03:001:4002 розташовану на території Великозагорівської сільської ради Борзнянського району Чернігівської області з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства.(а.с. 11). Як убачається з протоколів щодо належності земельної ділянки від 01.09.2022 земельні ділянки 7420880800:03:001:4002 площею 1,3685 га, 7420880800:03:005:0039 площею 1,0688 га, 7420880800:03:005:0041 площею 1,0688 га були утворені шляхом поділу раніше сформованої земельної ділянки з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710. У зв`язку із закриттям запису у Поземельній книзі відомості про земельну ділянку з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 у Державному земельному кадастрі відсутні. Після поділу вона вважається неіснуючою, тому надання витягу є неможливим. (а.с. 10, 36). Рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Борзнянської міської ради Чернігівської області №64906063 від 23.09.2022 [PERSON] відмовлено у державній реєстрації за ним права власності на земельну ділянку з кадастровим номером 7420880800:03:005:0039. Рішенням державного реєстратора прав на нерухоме майно Борзнянської міської ради Чернігівської області №64905445 від 23.09.2022 [PERSON] відмовлено у державній реєстрації за ним права власності на земельну ділянку з кадастровим номером 7420880800:03:005:0041. Вказані рішення мотивовані тим, що за [PERSON] вже зареєстроване право власності на 1/3 частку земельної ділянки 7420880800:03:001:0710. Майно, що є у спільній частковій власності може бути поділене за домовленістю між співвласниками. Договір про поділ нерухомого майна укладається у письмовій формі та підлягає нотаріальному посвідченню.(а.с. 12-13). Постановою приватного нотаріуса Ніжинського районного нотаріального округу Хайлука О.В. від 16.01.2023 №11/02-31 [PERSON] та [PERSON] відмовлено у посвідченні договору поділу земельної ділянки, оскільки при вчиненні нотаріусом правочинів щодо земельної ділянки отримання витягу з Державного земельного кадастру є обов`язковим. Такий витяг не був наданий у зв`язку з тим, що земельна ділянка з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 вважається неіснуючою. Крім того, поділ земельної ділянки з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 не можливий, так як один із співвласників [PERSON] вже зареєстрував право власності на цілу земельну ділянку похідну від частини, його право власності трансформоване у права власності на цілу земельну ділянку, отже він не може бути стороною договору поділу вказаної земельної ділянки. (а.с.35). За змістом ст. 355, 356, 357 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до ст. 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Договір про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідно до ч. 4 ст. 38 Закону України «Про державний земельний кадастр» отримання нотаріусами витягу з Державного земельного кадастру є обов`язковим при вчиненні правочинів щодо земельної ділянки (крім складання заповітів). Відповідно до ч. 1 ст. 86 ЗК України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Стаття 87 ЗК України однією з підстав виникнення права спільної часткової власності на земельну ділянку визначає прийняття спадщини на земельну ділянку двома або більше особами. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» підставою для відмови в державній реєстрації прав є невідповідність поданих документів вимогам, встановленим цим Законом. За змістом пункту 54 «Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу іншого нерухомого майна, виділу в натурі частки з іншого нерухомого майна або об`єднання іншого нерухомого майна (далі - поділу, виділу частки або об`єднання), проводиться за наявності відомостей з Державного земельного кадастру про формування нової (нових) земельної ділянки (земельних ділянок) у результаті такого поділу, виділу частки або об`єднання. Для державної реєстрації права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу, виділу частки або об`єднання, подається документ, що посвідчує право власності на нерухоме майно до його поділу, виділу частки або об`єднання, крім випадків, коли право власності на таке майно вже зареєстровано в Державному реєстрі прав або коли такий документ відсутній у зв`язку із втратою, пошкодженням чи псуванням. Державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу, виділу частки або об`єднання, у випадку втрати, пошкодження чи псування документа, що посвідчує право власності на нерухоме майно до його поділу або об`єднання, проводиться виключно за умови встановлення державним реєстратором наявності зареєстрованих речових прав на підставі таких документів у Державному земельному кадастрі чи в Реєстрі прав власності на нерухоме майно, або на паперових носіях інформації (в реєстрових книгах, реєстраційних справах, ведення яких здійснювали підприємства бюро технічної інвентаризації). Для державної реєстрації права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу іншого нерухомого майна чи виділу в натурі частки з іншого нерухомого майна, що перебуває у спільній власності, та має наслідком припинення права спільної власності для усіх або одного із співвласників, що здійснює виділ у натурі частки, також подається договір про поділ спільного майна чи відповідно договір про виділ у натурі частки із спільного майна або рішення суду. Державна реєстрація права власності на нерухоме майно, утворене у результаті поділу іншого нерухомого майна, проводиться одночасно щодо всіх об`єктів, утворених у результаті поділу, крім випадку, коли в результаті такого поділу хоча б на один із об`єктів, утворених у результаті поділу, змінюється власник нерухомого майна, у тому числі припиняється право спільної власності. Під час проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно, що залишається у спільній власності після виділу в натурі частки одного із співвласників, державний реєстратор здійснює перерахунок часток у праві спільної часткової власності на таке майно виходячи із принципу їх рівності, крім випадків, коли співвласники нерухомого майна до виділу в натурі частки одного із співвласників мали різний розмір часток або коли співвласники за домовленістю між собою встановили інший розмір часток у праві спільної власності. На підтвердження такої домовленості співвласників може бути надана письмова заява співвласників про визначення розміру часток, справжність підписів на якій засвідчується відповідно до Закону України "Про нотаріат", або договір, укладений такими співвласниками відповідно до законодавства. Так, позивачі та відповідач [PERSON] успадкували по 1/3 частині земельної ділянки з кадастровим номером 7420880800:03:001:0710 площею 3,51 га. Шляхом поділу вказаної ділянки були сформовані земельні ділянки 7420880800:03:001:4002 площею 1,3685 га, 7420880800:03:005:0039 площею 1,0688 га, 7420880800:03:005:0041 площею 1,0688 га, внаслідок чого раніше сформована земельна ділянка припинила своє існування. Відповідач [PERSON] зареєстрував право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 7420880800:03:001:4002 площею 1,3685 га, похідну від його 1/3 частки. У зв`язку з цим нотаріус відмовив у посвідченні договору поділу земельної ділянки, а державний реєстратор за відсутності такого договору - у реєстрації за позивачами права приватної власності на належні їм частки у спільній частковій власності Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Вищенаведені обставини справи свідчать про обрання позивачами ефективного способу захисту свого права, який відповідає вимогам ст.15, 16 ЦК України Ураховуючи, що поділ успадкованої земельної ділянки фактично відбувся, органи нотаріату відмовили в посвідченні договору поділу земельної ділянки, внаслідок чого позивачі позбавлені можливості здійснити державну реєстрацію права власності на успадковане нерухоме майно, що перешкоджає реалізації ними права власності, тому суд вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved