Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-31 00:00:00

12.07.2022 [PERSON] звернулася до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до [PERSON] , [PERSON] про виділ в натурі частки нерухомого майна, що перебуває в спільній частковій власностіі просить виділити [PERSON] , [INFO] , уродженці села Сінгури Житомирського району Житомирської області, проживаючої за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб - платників податків: [NUMBER] згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 29.04.2022 № 1322/04-2022 у приватну власність частину домоволодіння з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , до якої входять: коридор № 1-1 (площею 6, 30 кв.м.); ванна № 1-2 (площею 3, 60 кв.м.); кухня № 1-3 (площею 7,40 кв.м.); кімната № 1-4 (площею 15,10 кв.м.); кімната № 1-5 (площею 13,40 кв.м.), загальною площею 45,80 кв.м., а також наступні господарські будівлі і споруди: сарай (літ. «Б»); погріб (літ. «Пг 1»); вбиральня (літ. «У»); 1/2 частини огорожі «№ 1 - 3»; 1/2 частини колодязя «№ к»; припинити право спільної часткової власності [PERSON] , [INFO] , уродженки села Сінгури Житомирського району Житомирської області, проживаючої за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер облікової картки платника податків за даними Державного реєстру фізичних осіб - платників податків: [NUMBER] на 1/2 ідеальних частин житлового будинку [ADDRESS] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 29.01.2002 [PERSON] та її рідний брат [PERSON] набули в порядку спадкування за законом право спільної часткової власності на частку в житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами відповідно кожен, розташованого в [ADDRESS] , що належав померлому батьку [PERSON] .. Після смерті [INFO] брата [PERSON] його частку в житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в [ADDRESS] , успадкували його дружина [PERSON] та його діти [PERSON] та [PERSON] в 1/3 частці кожен. Після смерті [INFO] [PERSON] її 1/3 частку в вищевказаному житловому будинку в рівних долях успадкували її діти [PERSON] та [PERSON] . Таким чином на момент подання до Корольовського районного суду міста Житомира позовної заяви разом із позивачем співвласниками житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташованого в [ADDRESS] , є племінники позивача [PERSON] та [PERSON] . Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташований на земельній ділянці кадастровий 1810136600:07:002:0069, загальною площею 0,1000 га знаходиться в спільній частковій власності на підставі рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 06.02.2012 у справі № 2-1708. Порядок користування земельною ділянкою встановлено на підставі рішення Корольовського районного суду міста Житомира від 20.02.2019 у справі № 296/3231/18. Загальна площа житлового будинку становить 176,6 кв. м., з яких житлова площа становить 80,6 кв.м. До житлового будинку належать: сарай літ. «Б», сарай літ. «В», погріб літ. «Пг», погріб літ. «Пг1», альтанка літ «Е», вбиральня літ. «У», огорожа «№ 1-3», частка колодязя «№ к». При цьому виділу підлягає нерухоме майно, що складається із житлового будинку, загальною площею 115,4 кв.м, а саме:коридору № 1-1 (площею 6,3 кв.м.);ванної № 1-2 (площею 3,6 кв.м.); кухні № 1-3 (площею 7,4 кв.м.);кімнати № 1-4 (площею 15,1 кв.м.);кімнати № 1-5 (площею 13,4 кв.м.);веранди № І (площею 4,2 кв.м.);коридору № 2-1 (площею 6,8 кв.м.);кімнати № 2-2 (площею 11,8 кв.м.);кімнати № 2-3 (площею 14,1 кв.м.);кухні № 2,4 (площею 7,8 кв.м.);коридору № 2-5 (площею 8,0 кв.м.);ванної № 2-6 (площею 3,6 кв.м.);кухні № 3-8 (площею 13,3 кв.м.);сараю (літ. «Б»);погребу (літ. «Пг»);погребу (літ. «Пг1»);вбиральні (літ. «У»);огорожі «№ 1-3»; частини колодязя «№ к». Згідно з Технічним паспортом на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого 19.06.2017 КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, житлова прибудова (літ. «А3), яка складається з: коридору № 3-1 (площею 10,0 кв.м.), коридору № 3-2 (площею 13,6 кв.м.), кімнати № 3-3 (площею 26,2 кв.м.), коридору № 3-4 (площею 2,5 кв.м.), туалету № 3-5 (площею 0,7 кв.м.), коридору № 3-6 (площею 1,6 кв.м.), санвузла № 3-7 (площею 6,6 кв.м.) та сараю (літ. «В») є самочинно побудованими, а альтанка (літ. «Е»), яка зазначена у вищевказаному Технічному паспорті, не входила до складу будинковолодіння на момент видачі свідоцтва про право на спадщину за законом від 29.01.2002, внаслідок чого під час виділу належної позивачу частки не враховуються. Вважає, що як власник вправі окремо користуватися приміщеннями будинку, господарськими будівлями та спорудами, що належать їй на праві спільної часткової власності, оскільки з відповідачами не можливо дійти згоди та порозуміння в цьому питанні. На сьогоднішній день виділ у натурі часток вищевказаного житлового будинку між позивачем та відповідачами не відбувався, у зв`язку з тим, що вони безпідставно не надають своєї згоди на укладання відповідного договору про виділ у натурі часток житлового будинку.Внаслідок відмови відповідачів вирішити вказане питання в позасудовому порядку у визначений чинним законодавством України спосіб позивач позбавлена можливості в повноцінній реалізації своїх прав власника вищевказаного майна - належної їй ідеальної частки житлового будинку. Зазначає, що місце розташування житлового будинку на земельній ділянці та її конфігурація, встановлений між сторонами порядок поділу вищевказаної земельної ділянки та конкретне користування між сторонами належними частками житлового будинку в натурі надають їй можливість стверджувати про технічну можливість виділу кожній із сторін відокремленої частини будинку з самостійним входом (квартиру) відповідно до розміру часток співвласників без порушення будь-чиїх інтересів. Вважає, що суд має захистити її право власності на житло шляхом виділу в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Крім того, зазначає, що за її заявою судовим експертом Свістуновим І.С. було проведено будівельно-технічну експертизу спірного будинковолодіння. Згідно висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 29.04.2022 №1322/04-2022 ринкова вартість земельних поліпшень без врахування земельного компоненту, що входять до складу будинковолодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , становить 1 336 600 грн, при цьому ринкова вартість належної позивачу частки становить 668 300 грн. Разом з тим експерт прийшов до висновку, що здійснити виділ належної позивачу частки домоволодіння вбачається технічно можливим за умови відступу від належної позивачу ідеальної частки. Разом з тим пропонується варіант №1 виділу, за яким у приватну власність позивача переходять наступні житлові приміщення:коридор № 1-1 (площею 6,30 кв.м.);ванна № 1-2 (площею 3,60 кв.м.);кухня № 1-3 (площею 7,40 кв.м.);кімната № 1-4 (площею 15,10 кв.м.);кімната № 1-5 (площею 13,40 кв.м.),а також наступні господарські будівлі і споруди:сарай (літ. «Б»);погріб (літ. «Пг1»);вбиральня (літ. «У»); частини огорожі «№ 1-3»; частини колодязя «№ к». Згідно запропонованого варіанту виділу в натурі розмір частки домоволодіння позивача становить 44/100 або 11/25, а запланована загальна площа 45,80 кв.м. Таким чином, оскільки за запропонованим варіантом виділу у зв`язку з відступом від розміру ідеальних часток реальна частка нерухомого майна для позивача стане на 9,8 кв. м. менше від ідеальної, то позивач вважає, що виділ позивачу частки в натурі може бути проведений зі зміною ідеальних часток. При цьому, позивач не ставить питання щодо присудження їй грошової компенсації в розмірі, що відповідає вартості частки, яка зменшилася і згідно висновку експерта становить 76 764,00 грн. Враховуючи вищевикладене позивач просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. 12.07.2022 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Анциборенко Н.М. для розгляду (а.с.48-49). 29.07.2022 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження (а.с.54). 01.11.2022 ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с.70). У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити (а.с.92). У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явилася, згідно поданої заяви просить розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги визнає та не заперечує щодо їх задоволення (а.с.91). Відповідач [PERSON] відзив на позов до суду не надав, копія ухвали про відкриття провадження від 29.07.2022 разом з судовою повісткою про виклик та копією позовної заяви з додатками судом направлялися за зареєстрованим місцем проживання відповідача (а.с.59-60, 64-65, 87-88). Крім того, відповідач повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (а.с.71-72, 81-82). Відповідно до ч.11 ст.128 ЦПК України відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи. Таким чином відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи. Згідно ч.1 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом, що є правом учасників справи. Відповідно до ч.8 ст.178 ЦПК України у разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, суд приходить до наступного висновку. Встановлено, що 29.01.2002 року державним нотаріусом Першої житомирської державної нотаріальної контори видано свідоцтво про право на спадщину за законом, зареєстроване в реєстрі за №5-51, згідно якого спадкоємцями майна [PERSON] є в рівних частках кожен: його син [PERSON] та його дочка [PERSON] . Спадкове майно на яке видано свідоцтво, складається з жилого будинку, розташованого в [ADDRESS] (а.с.9). Згідно рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 06.02.2012 року у справі №2-1708/12 визнано право власності на земельну ділянку площею 0, 3549 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель та ведення особистого підсобного господарства за адресою: [ADDRESS] в наступних частках за співвласниками: за [PERSON] - 1/2 частка земельної ділянки; за [PERSON] - 1/3 частка від 1/2 земельної ділянки; за [PERSON] - 1/3 частка від 1/2 земельної ділянки; за [PERSON] - 1/3 частка від 1/2 земельної ділянки (а.с.14-15). Відповідно до витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26.02.2018 земельні ділянки за кадастровими номерами №№1810136600:07:002:0069; 1810136600:07:002:0068 на підставі рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 06.02.2012 року №2-1708/12 на праві приватної спільної часткової власності у розмірі частки належать [PERSON] (а.с.18-19). Згідно рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 20.02.2019 у справі №296/3231/18 встановлено порядок користування земельною ділянкою за кадастровим номером 1810136600:07:002:0069 площею 0, 1000 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] за третім варіантом поділу до висновку судової земельно-технічної експертизи №399/18 від 30.10.2018 року, за яким: виділено [PERSON] в користування земельну ділянку за кадастровим номером 1810136600:07:002:0069 площею 0, 0500 га (ділянка № [NUMBER] ) з урахуванням площі під будівлями, яка зазначена в Плані земельної ділянки (Додаток №3 до висновку судової земельно-технічної експертизи №399/18 від 30.10.2018 року); виділено [PERSON] та [PERSON] в користування земельну ділянку за кадастровим номером 1810136600:07:002:0069 площею 0, 0500 га (ділянка № [NUMBER] ділянка № [NUMBER] ) з урахуванням площі під будівлями, яка зазначена в Плані земельної ділянки (Додаток №3 до висновку судової земельно-технічної експертизи №№399/18 від 30.10.2018 року). Встановлено порядок користування земельною ділянкою за кадастровим номером 1810136600:07:002:0068 площею 0,2549 га, що розташована за адресою: [ADDRESS] за третім варіантом поділу (Додаток №3) до висновку судової земельно-технічної експертизи №399/18 від 30.10.2018 року, за яким: виділено [PERSON] в користування земельну ділянку за кадастровим номером 1810136600:07:002:0068 площею 0,1274 га (ділянка № [NUMBER] ) з урахуванням площі під будівлями, яка зазначена в Плані земельної ділянки (Додаток №3 до висновку судової земельно-технічної експертизи №399/18 від 30.10.2018 року); виділено [PERSON] та [PERSON] в користування земельну ділянку за кадастровим номером 1810136600:07:002:0069 площею 0,1275 га (ділянка № [NUMBER] ) з урахуванням площі під будівлями, яка зазначена в Плані земельної ділянки (Додаток №3 до висновку судової земельно-технічної експертизи №№399/18 від 30.10.2018 року)(а.с.16-17). Як вбачається з технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого 19.06.2017 КП «Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації» Житомирської обласної ради, загальна площа житлового будинку становить 176, 6 кв. м., житлова площа становить 80, 6 кв.м., допоміжна площа становить 96, 0 кв.м., самочинно збудована переобладнана площа становить 35, 0 кв.м. До житлового будинку належать: сарай літ. «Б», сарай літ. «В», погріб літ. «Пг», погріб літ. «Пг1», альтанка літ «Е», вбиральня літ. «У», огорожа «№ 1-3», частка колодязя «№ к». Житлова прибудова (літ. «А3), яка складається з: коридору № 3-1 (площею 10,0 кв.м.), коридору № 3-2 (площею 13,6 кв.м.), кімнати № 3-3 (площею 26,2 кв.м.), коридору № 3-4 (площею 2,5 кв.м.), туалету № 3-5 (площею 0,7 кв.м.), коридору № 3-6 (площею 1,6 кв.м.), санвузла № 3-7 (площею 6,6 кв.м.) та сараю (літ. «В») є самочинно побудованими (а.с.10-13). Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи №1322/04-2022 від 29.04.2022, за яким пропонується здійснити виділ частки [PERSON] у житловому будинку з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] , при якому [PERSON] виділити коридор № 1-1 (площею 6, 3 кв.м.);ванну № 1-2 (площею 3, 6 кв.м.);кухню № 1-3 (площею 7,4 кв.м.);кімнату № 1-4 (площею 15, 1 кв.м.);кімната № 1-5 (площею 13, 4 кв.м.),а також господарські будівлі і споруди:сарай (літ. «Б»);погріб (літ. «Пг1»);вбиральня (літ. «У»); частини огорожі «№ 1-3»; частини колодязя «№ к», що є технічно можливим за умови відступу від ідеальної частки [PERSON] (а.с.21-44). Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч.1 ст.356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ч.3 ст.357 ЦК України співвласник має право на відповідне збільшення своєї частки у праві спільної часткової власності, якщо поліпшення спільного майна, які не можна відокремити, зроблені ним своїми коштами за згодою всіх співвласників, з додержанням встановленого порядку використання спільного майна. Згідно ч.ч.1, 3 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками зі їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Відповідно до ч.1 ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Згідно положень ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ в натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Згідно роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року №7 "Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок" при вирішенні спорів про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам слід мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частинку будинку з самостійним входом (квартиру). Виділ також має місце за наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовану квартиру. Пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що судовий захист права приватної власності громадян здійснюється шляхом розгляду справ, зокрема, за позовами про поділ спільного майна або виділ з нього частки. Таким чином розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, з урахуванням того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичної особи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved