Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-13 00:00:00

[PERSON] (далі - позивач), звернулася до суду з позовом до [PERSON] (далі - відповідач), третя особа: Макарівський відділ ДРАЦС у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визначення прізвища дитини, в якому вказала, що вона - [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , перебувають у шлюбі з 18 травня 2007 року, який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Макарівського районного управління юстиції Київської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено відповідний актовий запис за № 64. В Свідоцтві про шлюб «Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] , дружини - [PERSON] ». Подружнє життя з відповідачем не склалося. На початку 2015 року вони припинили сімейні стосунки і стали проживати окремо. З лютого 2016 року вона підтримує фактичні шлюбні стосунки з іншим чоловіком. Позивачка неодноразово пропонувала відповідачу розірвати шлюб в органах ДРАЦС, призначала зустріч, але він так і не з`явився в призначений час у Макарівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для подання заяви про розірвання шлюбу. На даний час зв`язку з відповідачем не має і місце знаходження невідоме. [INFO] вона народила дитину, батьком якої є чоловік з яким підтримує фактичні шлюбні стосунки. 30.09.2022 року [PERSON] звернулася до Макарівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з заявою щодо державної реєстрації народження дитини на підставі ст. 133 Сімейного кодексу України. 30.09.2022 року позивач отримала письмову відповідь за підписом начальника Макарівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ірини Тарасюк, якою їй було повідомлено наступне: «Згідно даних державного реєстру актів цивільного стану громадян Ви перебуваєте у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , [INFO] , шлюб зареєстровано 19.05.2007 Макарівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Прізвища після реєстрації шлюбу у подружжя різні (кожен залишився на своєму). [INFO] у Вас народилася дитина. Наразі державна реєстрація народженої дитини є неможливою без згоди батька чи рішення органу опіки та піклування, або суду». 27.10.2022 року позивач звернулася з заявою до комісії з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області про надання дозволу на присвоєння малолітній дитині, яка народилася [INFO] , прізвища « [PERSON] ». 28.10.2022 року позивачу надано витяг з протоколу № 4 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області в якому зазначено, що комісія вирішила: «Відмовити гр. [PERSON] у наданні дозволу на присвоєння малолітній дитині, яка народилася [INFO] прізвища « [PERSON] », оскільки спір між батьками відсутній та враховуючи те, що заявниця не надала копію паспорта батька дитини, нотаріально переклад на українську мову, документи, що підтверджують перебування/не перебування батька дитини на території України. Заявниці рекомендовано звернутись до суду». Враховуючи викладене, позивач просила суд: присвоїти при державній реєстрації народження дитини чоловічої статі, що народилась [INFO] у [PERSON] , [INFO] , реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER] , згідно медичного свідоцтва про народження № 2 від 03 жовтня 2022 року, виданого комунальним некомерційним підприємством Фастівської міської ради «Фастівська центральна районна лікарня», прізвище новонародженої дитини за прізвищем матері « [PERSON] ». Ухвалою Макарівського районного суду Київської області від 14.12.2022 року позов [PERSON] , прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд цивільної справи постановлено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 17.01.2023 року, встановлено відповідачу 15-тиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України. Ухвалою суду від 17.01.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 14.02.2023 року. У судове засідання 14.02.2023 року позивач не прибула, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги просила задовольнити. Відповідач у судове засідання 14.02.2023 року не з`явився, про розгляд справи був повідомлений відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, яке розміщене на сайті 24.01.2023 року, а тому з цієї дати особа вважається повідомленою про час і місце розгляду справи. Відповідно у встановлений судом строк відповідач на адресу суду будь-яких клопотань до суду та відзиву на позовну заяву не надав, у зв`язку із чим суд відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно поданого через канцелярію суду письмового клопотання третя особа просила розглядати справу за відсутності його представника відділу. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослі дивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне. [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , перебувають зареєстрованому шлюбі з 18 травня 2007 року, який зареєстровано відділом реєстрації актів цивільного стану Макарівського районного управління юстиції Київської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено відповідний актовий запис за № 64, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 19.05.2007 року. В Свідоцтві про шлюб «Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка - [PERSON] , дружини - [PERSON] » (а.с. 6). Як вказала позивач, а відповідач не скористався своїм правом заперечити, подружнє життя з відповідачем не склалося. На початку 2015 року вони припинили сімейні стосунки і стали проживати окремо. З лютого 2016 року позивач підтримує фактичні шлюбні стосунки з іншим чоловіком. Позивач неодноразово пропонувала відповідачу розірвати шлюб в органах ДРАЦС, призначала зустріч, але він так і не з`явився в призначений час у Макарівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) для подання заяви про розірвання шлюбу. На даний час, зв`язку з відповідачем вона не має і місце знаходження його невідоме. З копії медичного свідоцтва про народження №2 від 03.10.2022 року, виданого комунальним некомерційним підприємством Фастівської міської ради «Фастівська центральна районна лікарня» встановлено, що [INFO] [PERSON] народила дитину (хлопчика) (а.с. 7). Як вказала позивач, батьком дитини є чоловік з яким вона підтримує фактичні шлюбні стосунки. 30.09.2022 року [PERSON] звернулася до Макарівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з заявою щодо державної реєстрації народження дитини на підставі ст. 133 Сімейного кодексу України. 30.09.2022 року позивач отримала письмову відповідь за підписом начальника Макарівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Ірини Тарасюк, якою їй було повідомлено наступне: «Згідно даних державного реєстру актів цивільного стану громадян Ви перебуваєте у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , [INFO] , шлюб зареєстровано 19.05.2007 Макарівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Прізвища після реєстрації шлюбу у подружжя різні (кожен залишився на своєму). [INFO] у Вас народилася дитина. Наразі державна реєстрація народженої дитини є неможливою без згоди батька чи рішення органу опіки та піклування, або суду» (а.с. 10). 27.10.2022 року позивач звернулася з заявою до комісії з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області про надання дозволу на присвоєння малолітній дитині, яка народилася [INFO] , прізвища « [PERSON] ». 28.10.2022 року позивачу надано витяг з протоколу № 4 засідання комісії з питань захисту прав дитини при виконавчому комітеті Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області в якому зазначено, що комісія вирішила: «Відмовити гр. [PERSON] у наданні дозволу на присвоєння малолітній дитині, яка народилася [INFO] прізвища « [PERSON] », оскільки спір між батьками відсутній та враховуючи те, що заявниця не надала копію паспорта батька дитини, нотаріально переклад на українську мову, документи, що підтверджують перебування/не перебування батька дитини на території України. Заявниці рекомендовано звернутись до суду» (а.с. 11-12). Вирішуючи заявлені [PERSON] позовні вимоги, суд керується наступним. Згідно статті 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати і батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Разом з тим п. 21 глави 1 Розділу III Правил державної реєстрації актів цивільного стану передбачено, що за відсутності згоди (в даному випадку у зв`язку з неможливістю надати таку згоду) дитині присвоюється прізвище на підставі рішення органу опіки та піклування або суду. Відповідно до ст. 7 ЗУ « Про охорону дитинства», кожна дитина з моменту народження має право на ім`я та громадянство. Місце і порядок реєстрації народження дитини визначаються сімейним законодавством, реєстрацію актів цивільного стану, а підстави і порядок набуття та зміни громадянства визначаються Законом України «Про громадянство України», іншими нормативно-правовими актами. Стаття 7 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, ратифікована Постановою Верховної ради № 789-ХІІ від 27.02.1991 року передбачає, що дитина реєструється відразу ж після народження і з моменту народження має право на ім`я. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 13 ЗУ «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», державна реєстрація народження дитини проводиться з одночасним визначенням її походження та присвоєнням їй прізвища, власного імені та по батькові. Походження дитини визначається відповідно до Сімейного кодексу України. Відповідно до ст. 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 СК України, мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою статті 157 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 144 СК України, батьки зобов`язані невідкладно, але не пізніше одного місяця від дня народження дитини, зареєструвати народження дитини в органі державної реєстрації актів цивільного стану. Відповідно до ч. 1 ст. 145 СК України, прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Відповідно до ч. 2 ст. 14 СК України, якщо дитина або особа, дієздатність якої обмежена, не може самостійно здійснювати свої права, ці права здійснюють батьки, опікун або самі ці особи за допомогою батьків чи піклувальника. Згідно з ч. 2 ст. 18 СК України, суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту сімейних прав та інтересів зокрема є: встановлення правовідношення; примусове виконання добровільно не виконаного обов`язку; припинення правовідношення, а також його анулювання; припинення дій, які порушують сімейні права; відновлення правовідношення, що існувало до порушення права; відшкодування матеріальної та моральної шкоди, якщо це передбачено цим Кодексом або договором; зміна правовідношення; визнання незаконними рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб. Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір слід стягнути з відповідача в дохід держави у розмірі 992,40 грн, оскільки позивач судом був звільнена від їх сплати.

Outcome: approved