Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-19 00:00:00

представник позивача Цирулевський Р.О. звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з відповідачки на користь позивача заборгованість в сумі 165 000 гривень. Позов обґрунтовує тим, що 12.09.2020 між ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] укладено Договір оренди майна з правом викупу № 1144200912037. Згідно з пунктом 2 Договору, дані щодо Об`єкту оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу погоджено Сторонами: код об`єкту 79270053, Об`єкт оренди LCDtv55" Xiaomi Mi TV UHD 4S 55", вартість 32 985 гривень, вартість включаючи ПДВ 39 582 гривень, строк оренди 18, щомісячний платіж 2199 гривень. Згідно з пунктом 3 Договору, сплата Орендної плати у розмірі 2 199 гривень (в тому числі ПДВ 366,50 гривень) здійснюється Орендарем до 12-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 18 місяця, де днем внесення останнього платежу є 12.03.2022. Того ж дня, [PERSON] направлено у її особистий кабінет підтвердження укладання Договору. Між сторонами досягнуто згоди щодо істотних умов договору, який оформлений в електронній формі з використанням електронного підпису одноразовим ідентифікатором. ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» свої зобов`язання виконав у повному обсязі. Відповідачка покладений на неї обов`язок не виконала, в результаті чого має заборгованість в сумі 39 582 гривень. Станом на 28.11.2022, з урахуванням штрафних санкцій та інфляційних витрат та 3% річних, заборгованість складає 169 282,97 гривні, яка складається з: 39 582 гривень - сума боргу, 79 164 гривень - неустойка у розмірі подвійної орендної плати, 19 791 гривень - штрафу 50% від загальної суми прострочення, 19 791 гривень - пеня, 9 835,83 гривень - інфляційне збільшення, 1 119,14 гривень - 3% річних. Відповідачка [PERSON] відзив на позов не подала. Ухвалою від 23.12.2022 відкрите провадження у справі. Справа призначена до розгляду у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача адвокат Цирулевський Р.О. в судове засідання не з`явився. В позові просив розглянути справу без його участі. Позов підтримав. Відповідачка [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася. Причини неявки суду не повідомила. Заяву про розгляд справи без її участі не подала. Відповідно до частини першої статті 280 ЦПК України суд постановив провести заочний розгляд справи, оскільки відповідачка належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання не з`явилася в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву, а позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Враховуючи, що всі особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явились, відповідно до вимог частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши письмові докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. 12.09.2020 між ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» та [PERSON] , в режимі он-лайн заповнення відповідачкою в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача, укладено Договір оренди майна з правом викупу № 1144200912037 (далі - Договір). Того ж дня, [PERSON] через веб-сайт позивача https://dcomfort.com.ua шляхом введення логіну та паролю Особистого кабінету, увійшла до Особистого кабінету та з нього через інформаційно-телекомунікаційну систему подала Заявку на укладення договору, де вказала свої персональні дані - дані паспорта, місце проживання та роботи, номер телефону, адресу доставки товару, та копії самих документів. [PERSON] в особистому кабінеті здійснила певну послідовність дій: вхід до особистого кабінету (за допомогою ідентифікації в інформаційно-телекомунікаційній системі), заповнення заявки (надання необхідної інформації для вчинення електронного правочину), ознайомлення з офертою договору (вибір опції «підписати»), підпис одноразовим ідентифікатором (підписання електронного повідомлення про прийняття), отриманого ним на тел. [NUMBER] щодо укладання договору № 1144200912037 від 12.09.2020 року в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file). Отже, в такий спосіб сторони уклали в електронній формі договір оренди з викупом, за умовами якого ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» зобов`язалося передати відповідачці у строкове платне володіння та користування LCDtv55" Xiaomi Mi TV UHD 4S 55" з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди до останньої на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору. У свою чергу, [PERSON] зобов`язалася прийняти об`єкт оренди у володіння та користування, а згодом у власність на визначених умовах, а також сплачувати позивачу орендну плату. Відповідно до пункту 1 Договору орендодавець зобов`язується передати Орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене в п. 2 цього Договору (надалі - «Об`єкт оренди»), з наступним переходом права власності на такий Об`єкт оренди від Орендодавця до Орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна у оренду, які є невід`ємною частиною цього Договору, а Орендар зобов`язується прийняти Об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, на визначених умовах, а також сплачувати Орендодавцеві орендну плату. Дані щодо Об`єкту оренди, його вартість, строк оренди, розмір щомісячного платежу погоджено Сторонами: код об`єкту 79270053, Об`єкт оренди LCDtv55" Xiaomi Mi TV UHD 4S 55", вартість 32 985 гривень, вартість включаючи ПДВ 39 582 гривень, строк оренди 18, щомісячний платіж 2199 гривень (пункт 2 Договору). Згідно з пунктом 3 Договору передача Об`єкта оренди Орендодавцем та приймання його Орендарем у користування здійснюється протягом 5 (п`яти) робочих днів з дати укладення Договору за Товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою Товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі Орендодавцем та отримання Об`єкту оренди Орендарем у користування. Передача Об`єкта оренди може здійснюватися у магазинах Орендодавця, через кур`єрів Орендодавця, а також з використанням логістичних операторів, в тому числі через оператора поштового зв`язку «Нова Пошта». Цим же пунктом договору передбачено, що сплата Орендної плати у розмірі 2 199 гривень (в тому числі ПДВ 366,50 гривень) здійснюється Орендарем до 12-го числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення Договору протягом усього строку оренди, який становить 18 місяця, де днем внесення останнього платежу є 12.03.2022. Відповідно до пункту 5 Договору за прострочення орендних платежів Орендар зобов`язується сплатити на користь Орендодавця штраф в сумі 75 (сімдесят п 'ять) гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% (трьох відсотків) від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених Орендних платежів за цим Договором. Згідно з пунктом 6 Договору дострокове повернення Об`єкта оренди можливе лише після спливу мінімального строку користування, який складає 7 місяців з дати передачі Об`єкта оренди у користування. У випадку повернення Об`єкта оренди раніше Мінімального строку оренди, Орендар повинен сплати всю вартість Мінімального строку оренди. При цьому, Орендар зобов`язаний письмово повідомити Орендодавця про намір повернути Об`єкт оренди не пізніше, ніж 30 (тридцять) календарних днів. Згідно з пунктом 7 Договору викуп Об`єкта оренди після закінчення строку оренди здійснюється за умови належної сплати всіх Орендних та авансових платежів відповідно до ккту 4 цього Договору. Цей Договір та Правилами надання майна у оренду разом складають єдиний документ, підписанням цього Договору Орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуми всі умови та зобов`язається виконувати умови цього Договору та Правил надання майна у оренду, текст яких знаходиться у йому доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/ru/about_us/pravila/. Вказані обставини підтверджуються анкетою-згодою клієнта, інформацією про послідовність дій [PERSON] в інформаційно-телекомунікаційній системі (Log-file), підтвердженням укладання договору, направленим на електронну адресу [INFO] , договором № 1144200912037 від 12.09.2020. 16.09.2020 [PERSON] на виконання договору отримала від ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» LCDtv55" Xiaomi Mi TV UHD 4S 55", через оператора поштового зв`язку «Нова пошта», що підтверджується витягом з реєстру (перелік) адресатів (одержувачів) із зазначенням експрес-накладної № 20450279000732 від 12.09.2020. 01.12.2021 ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» направило [PERSON] повідомлення про розірвання договору та необхідність сплатити заборгованість в сумі 39 582 гривні до 20.12.2021. Згідно з розрахунком заборгованості за Договором, заборгованість складає 169 282,97 гривень, яка складається з: 39 582 гривень - сума боргу, 79 164 гривень - неустойка у розмірі подвійної орендної плати, 19 791 гривень - штрафу 50% від загальної суми прострочення, 19 791 гривень - пеня, 9 835,83 гривень - інфляційне збільшення, 1 119,14 гривень - 3% річних. Відповідно до частини першої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-телекомунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статті 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу (які сторонами вчиняються усно та виконуються повністю у момент їх вчинення). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина перша статті 626 ЦК України). Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. (частина перша статті 628 ЦК України). Згідно зі статтею 638 ЦК України Договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. За змістом частини першої статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Статтею 3 Закону України від 03 вересня 2015 року № 675-VIII «Про електронну комерцію» (далі - Закон № 675-VIII) визначено, що електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; За частиною третьою статті 11 Закону № 675-VIII електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Відповідно до частини четвертої статті 11 Закону № 675-VIII пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-комунікаційних системах. Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону (частина шоста статті 11 Закону № 675-VIII). За змістом частина одинадцятої статті 11 Закону № 675-VIII покупець (замовник, споживач) повинен отримати підтвердження вчинення електронного правочину у формі електронного документа, квитанції, товарного чи касового чека, квитка, талона або іншого документа у момент вчинення правочину або у момент виконання продавцем обов`язку передати покупцеві товар. Підтвердження вчинення електронного правочину повинно містити такі відомості: умови і порядок обміну (повернення) товару або відмови від виконання роботи чи надання послуги; найменування продавця (виконавця, постачальника), його місцезнаходження та порядок прийняття претензії щодо товару, роботи, послуги; гарантійні зобов`язання та інформація про інші послуги, пов`язані з утриманням чи ремонтом товару або з виконанням роботи чи наданням послуги; порядок розірвання договору, якщо строк його дії не визначено. В силу частини дванадцятої статті 11 Закону № 675-VIII електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Згідно з частиною тринадцятою статті 11 Закону № 675-VIII електронні документи (повідомлення), пов`язані з електронним правочином, можуть бути подані як докази сторонами та іншими особами, які беруть участь у судовому розгляді справи. Докази, подані в електронній формі та/або у формі паперових копій електронних повідомлень, вважаються письмовими доказами згідно із статтею 64 ЦПК України. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання: електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів. (стаття 12 Закону № 675-VIII). Статтею 655 ЦК України встановлено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до статті 705 ЦК України за договором найму-продажу до переходу до покупця права власності на переданий йому продавцем товар покупець є наймачем (орендарем) цього товару. Покупець стає власником товару, переданого йому за договором найму-продажу, з моменту оплати товару, якщо інше не встановлено договором. Згідно зі статтею 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). Отже, за своїми правовими ознаками договір найму-продажу є консенсуальною, двосторонньою та відплатною угодою, при укладенні якої наймач (орендар) передає покупцю товар у володіння та користування за плату з правом його викупу та набуває право вимоги оплати товару з розстроченням платежу, а покупець несе зобов`язання прийняти та оплатити товар. Такий договір є змішаним договором, оскільки він містить елементи купівлі-продажу та майнового найму. Договір найму-продажу між фізичною та юридичною особою має бути укладений у письмовій формі та підписаний сторонами. Сторони вправі укласти договір найму-продажу в електронній формі шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Цей договір скріплюється електронним підписом сторін і прирівнюється до письмового договору. Так, ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» обґрунтовує свої вимоги тим, що умови укладеного сторонами Договору оренди з правом викупу встановлені також Правилами надання майна в оренду. Правила надання майна в оренду не підписані відповідачкою [PERSON] , а матеріали справи не містять підтверджень, що саме ці Правила розуміла відповідачка, ознайомилася та погодилася з ними, підписуючи договір найму-продажу. За таких обставин надані позивачем Правила надання майна в оренду не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою Договору оренди з правом викупу. У зв`язку з цим до спірних правовідносин не можуть бути застосовані правила частини першої статті 634 ЦК України, які регламентують правові засади договору приєднання. Такий висновок відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17, який згідно з частини четвертої статті 263 ЦПК України має враховуватися судами при застосуванні норм права. Частиною першою статті 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За змістом статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина перша статті 612 ЦК України). Судом встановлено, що відповідачка [PERSON] не виконала своє зобов`язання перед позивачем, в результаті чого має заборгованість по оплаті вартості об`єкту оренди в сумі 39 582 гривні, які підлягають стягненню з відповідачки на користь позивача. Згідно з частиною першою статті 611 ЦПК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди. За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Пунктом 5 Договору за прострочення орендних платежів сторонами передбачений обов`язок орендаря по сплаті на користь орендодавця неустойки у виді штрафу в сумі 75 гривень за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пені в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% (п`ятдесяти відсотків) від загальної суми прострочених орендних платежів. Отже, з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути пеню в сумі 19 791 гривня. Відповідно до статті 625 ЦПК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У зв`язку із простроченням відповідачкою грошового зобов`язання стягненню підлягають інфляційні втрати позивача в сумі 9 835,83 гривень та 3% річних в сумі 1 119,14 гривень, які підтверджуються розрахунком заборгованості, який перевірений судом. Однак, Договором не передбачене стягнення штрафу в розмірі 50% від загальної суми прострочення в сумі 19 791 гривні та неустойки у розмірі подвійної орендної плати в сумі 79 164 гривень, які відповідно до розрахунку заборгованості нараховані позивачем на підставі пунктів 6.4.6 та 8.5 Правил надання майна в оренду, які не є належним доказом в цій справі, а отже у задоволенні позову в цій частині необхідно відмовити. Суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення позову та стягнення з відповідачки [PERSON] на користь позивача ТОВ «БУДИНОК КОМФОРТУ» заборгованості за Договором в сумі 70 327,97 гривень, з яких 39 582 гривень - несплачені орендні платежі, 19 791 гривня - пеня, 9 835,83 гривень - інфляційні втрати та 1 119,14 гривень - 3% річних. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Згідно з частиною першою статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в сумі 1 057,48 гривень (2 481*(70 327,97*100%/165 000)).

Outcome: partial