Jurisdiction: civil
Date: 2023-01-29 00:00:00

У січні 2022 року Головне управління ДПС у Запорізькій області (далі - Управління) звернулося до суду із заявою про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, щодо [PERSON] , а саме: зобов`язати Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ «ПриватБанк») надати до Головного управління ДПС у Запорізькій області інформацію в паперовому або електронному вигляді про обсяг та рух коштів по рахунку фізичної особи - підприємця [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), № [NUMBER] та № [NUMBER] за період з 01.01.2017 р. по 01.10.2019 р. в розрізі контрагентів з наданням дати проведення операцій, суми платежів, призначення платежів, найменування, кодів ЄДРПОУ. В обґрунтування заяви Управління посилалось на те, що відповідно до наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 05.05.2021 №1159-п та направлення від 24.05.2021 №2271/07-15, виданого ГУ ДПС у Запорізькій області, з метою своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, виконання вимог валютного та іншого законодавства, дотримання законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками та правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 02.06.2016 по 01.10.2019, з 24.05.2021 повинна була розпочатись документальна позапланова виїзна перевірка фізичної особи-підприємця [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) за період діяльності з 01.01.2017 р. по 01.10.2019. Повідомлення та наказ про проведення перевірки отримано платником особисто 24.05.2021 р. Документи для необхідні для проведення перевірки платником податків наданні не були, про що складено акт №1290/08-01-07-15/ [NUMBER] від 24.05.2021 р. Також, фахівцями відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління податкового аудиту в ході проведення перевірки 28.05.2021 було вручено запит про надання пояснень та їх документальних підтверджень від 27.05.2021р. №32006/6/08-01-07-15-09, в якому міститься перелік документів, які станом на 27.05.2021р. також надані не були, про що складено акт №1338/08-01-07-15/3054408760 від 28.05.2021. Згідно інформаційних даних АІС «Податковий блок» ФОП [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) для проведення розрахункових операцій використовував наступні банківські рахунки в Запорізькому Регіональному управлінні АТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя: [NUMBER] та в АТ КБ «ПРИВАТБАНК»: № [NUMBER] . Заявник зазначає, що з метою здійснення контролю за додержанням податкового, валютного та іншого законодавства, виникла необхідність у направленні заяви до суду для отримання рішення про надання банківськими установами інформації про обсяг та обіг коштів з зазначенням контрагентів по вищевказаним розрахунковим рахункам підприємця за період з 01.01.2017 р. по 01.10.2019 р. Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 24 травня 2022 року в справі відкрито провадження. У судове засідання заявник, представник банку та особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не з`явились, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. На адресу суду від представника заявника надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, вимоги заяви підтримала, просила задовольнити. За приписами ч. 2 ст. 349 ЦПК України неявка в судове засідання без поважних причин заявника та (або) особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи їх представників або представника банку не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обов`язковою. Суд, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами шляхом дослідження письмових доказів у матеріалах справи, оцінивши їх у сукупності, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) зареєстрована Михайлівською районною державною адміністрацією Запорізької області як фізична особа-підприємець 02 червня 2016 року та взята на облік як платник податків. Згідно інформаційних даних наказу ГУ ДПС у Запорізькій області від 05.05.2021 №1159-п та направлення від 24.05.2021 №2271/07-15, виданих ГУ ДПС у Запорізькій області, з метою своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів, виконання вимог валютного та іншого законодавства, дотримання законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками та правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 02.06.2016 по 01.10.2019, з 24.05.2021 повинна була розпочатись документальна позапланова виїзна перевірка фізичної особи-підприємця [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) за період діяльності з 01.01.2017 по 01.10.2019. Повідомлення та наказ про проведення перевірки отримано платником особисто 24.05.2021 р. Документи, що необхідні для проведення перевірки платником податків наданні не були, про що складено акт №1290/08-01-07-15/ [NUMBER] від 24.05.2021. Також, фахівцями відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління податкового аудиту в ході проведення перевірки 28.05.2021 було вручено запит про надання пояснень та їх документальних підтверджень від 27.05.2021р. №32006/6/08-01-07-15-09, в якому міститься перелік документів, які станом на 27.05.2021р. також надані не були, про що складено акт №1338/08-01-07-15/3054408760 від 28.05.2021. Згідно інформаційних даних АІС «Податковий блок» ФОП [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) для проведення розрахункових операцій використовував наступні банківські рахунки в Запорізькому Регіональному управлінні АТ КБ «Приватбанк» м. Запоріжжя: [NUMBER] та в АТ КБ «ПРИВАТБАНК»: № [NUMBER] . Згідно з наданими поясненнями від 25.05.2021 р. [PERSON] вказала, що не має можливості надати документи та відправить їх поштою, що свідчить про те, що їй відомо про вказану перевірку. Відповідно до частин 1 і 2 статті 349 ЦПК України справа про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, розглядається у п`ятиденний строк з дня надходження заяви у закритому судовому засіданні з повідомленням заявника, особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, та банку, а у випадках, коли справа розглядається з метою охорони державних інтересів та національної безпеки, - з повідомленням лише заявника (ч. 1). Неявка в судове засідання без поважних причин заявника та (або) особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи їх представників або представника банку не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обов`язковою (ч. 2). Правовий режим банківської таємниці визначається, зокрема, статтями 1058, 1076 Цивільного кодексу України, статтями 60 - 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Відповідно до статті 1076 ЦК України банк гарантує таємницю банківського рахунка, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Статтею 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено, що банківською таємницею є інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк. Встановлений законом режим банківської таємниці не має абсолютного характеру, оскільки передбачено правомірні правові дії щодо розкриття такого виду інформації, і саме на суд як орган державної влади покладено обов`язок у кожному конкретному випадку оцінити нагальну потребу в розкритті такої інформації. Статтею 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначений порядок розкриття банківської таємниці, відповідно до частини першої якої інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками, зокрема: за рішенням суду (п. 2 ч. 1 ст. 62 Закону). З аналізу зазначеного закону слідує, що на вимогу відповідних уповноважених державних органів банк вправі надати інформацію, яка містить банківську таємницю, у межах і обсягах, визначених цим та іншими законами, тобто банки надають обмежену законом інформацію. Підставою для розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, є необхідність провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності. При цьому своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплата податків та зборів (обов`язкових платежів) здійснюється шляхом проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок, підстави та порядок яких визначені законом. Сама по собі необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених Податковим кодексом України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок згідно з процедурою, визначеною главою 8 Податкового кодексу України. В цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці. Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 348 ЦПК України у заяві до суду про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи має бути зазначено обґрунтування необхідності та обставини, за яких вимагається розкрити інформацію, що містить банківську таємницю, щодо особи, із зазначенням положень законів, які надають відповідні повноваження, або прав та інтересів, які порушено. Згідно роз`яснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у пункті 12 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» № 10 від 30 вересня 2011 року, згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У зв`язку із цим у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо. Відповідно до пунктів 20.1.4. і 20.1.5. статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; отримувати безоплатно від платників податків, а також від установ Національного банку України, банків та інших фінансових установ довідки у порядку, встановленому Законом України «Про банки і банківську діяльність» та цим Кодексом, довідки та/або копії документів про наявність банківських рахунків, а на підставі рішення суду - інформацію про обсяг та обіг коштів на рахунках, у тому числі про ненадходження в установлені строки валютної виручки від суб`єктів господарювання, інформацію про договори боржника про зберігання цінностей або надання боржнику в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, що охороняється банком. Відповідно до пункту 78.1. статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з підстав, зазначених у цьому пункті даної статті. Підставою проведення документальної позапланової виїзної перевірки у наказі № 1159-5 від 05 травня 2021 року зазначено підпункт 78.1.7 пункту 78.1 статті 78 ПК України, згідно із яким розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків. У своїй заяві ГУ ДПС у Запорізькій області посилається на необхідність розкриття банківської інформації з метою всебічного, повного та об`єктивного вивчення фінансово-господарської діяльності, а також встановлення суми можливих збитків, завданих платником податків, встановлення порушень чинного законодавства, на підставі наказу № 1159-п від 5 травня 2021 року, у якому зазначено про необхідність проведення документальної позапланової виїзної перевірки з метою перевірки своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати передбачених законодавством податків і зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи ДПС. У статті 75 Податкового кодексу України зазначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи. Підставою для розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, є необхідність провести перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати податків і зборів до державного бюджету суб`єктом господарської діяльності. При цьому, своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплата податків та зборів (обов`язкових платежів) здійснюється шляхом проведення органами державної податкової служби планових і позапланових виїзних перевірок, підстави та порядок яких визначені законом. Відповідно до підпункту 75.1.2. пункту 75.1. статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка. Пунктом 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» № 10 від 20 вересня 2011 року, роз`яснено, що саме по собі неподання у встановлений строк податкової декларації або їх розрахунків, необхідність перевірки достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених Податковим кодексом України податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства тощо є підставою для ініціювання органами державної податкової служби перевірок, згідно з процедурою, визначеною главою 8 Податкового кодексу України. У цьому випадку розкриття банківської таємниці можливе в разі доведення органом державної податкової служби обставин, за яких перевірки є неможливими або є інша об`єктивна потреба в розкритті такої таємниці. У зв`язку із цим у разі, якщо підставою звернення до суду, зокрема, органу державної податкової служби із заявою про розкриття банківської таємниці, є дії порушника податкового законодавства і стосовно таких дій для цих органів відповідними спеціальними законами передбачений спосіб реагування, то суд не має підстав для задоволення заяви. Винятком є обґрунтовані посилання заявника на неможливість вчинення ним дій відповідно до способів реагування, передбачених зазначеними законами. Зокрема, це можуть бути обґрунтовані посилання з поданням відповідних доказів про те, що особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, не знаходиться за місцем своєї реєстрації; підтверджена неможливість вручення повідомлення з копією наказу про проведення документальної перевірки тощо. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 18 листопада 2019 року у справі №752/19172/18, у постанові від 28 травня 2020 року у справі № 761/13288/19. Аналізуючи вищевикладені доводи у їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви Головного управління Державної податкової служби у Запорізькій області, оскільки судом встановлено наявність правових підстав для надання такої інформації, а також повноважень заявника на отримання вказаної інформації. У відповідності до частини третьої статті 350 та пункту 6 частини першої статті 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб. На підставі наведеного та

Outcome: approved