Jurisdiction: civil
Date: 2023-02-14 00:00:00

ТОВ "Будинок Комфорту" звернулось в суд з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості за договором № 1144201120043 оренди майна з правом викупу від 20 листопада 2020 року в розмірі 102093,75 грн. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 20 листопада 2020 року між ТОВ "Будинок Комфорту" та [PERSON] було укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144201120043 (далі Договір), шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання умов, у порядку, визначеному ст. 12 ЗУ "Про електронну комерцію", згідно з умовами якого ТОВ "Будинок Комфорту" передало відповідачці об`єкт оренди: Smart/tel Samsung Galaxy A71 6/128GB Black (SM-A715FZKUSEK), вартістю 50376 грн., строком на 24 місяці зі сплатою відповідачкою щомісячного платежу у розмірі 2099 грн., з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Договором та Правилами надання в оренду, які розміщені на офіційному веб-сайті товариства (далі Правила). Позивач свої зобов`язання за Договором виконав у повному обсязі, надав відповідачу у строкове платне володіння та користування майно. Через неналежне виконання відповідачкою умов Договору, ТОВ "Будинок Комфорту" 02.08.2021 року направило відповідачці повідомлення про розірвання договору та необхідність сплатити заборгованість. Однак відповідачка вказану вимогу проігнорувала. Оскільки відповідачка [PERSON] умови Договору належним чином не виконує, то станом на 21.02.2022 року утворилася заборгованість на загальну суму 102093,75 грн., з яких: 49476 грн. - сума боргу, 24738 грн штрафу (50% від загальної суми прострочення); 24738 грн пені, 2316,25 грн. інфляційне збільшення, 825,50 грн. (3% річних). Таким чином, позивач просить суд стягнути з відповідачки заборгованість у загальному розмірі 77201,22 грн. та понесені судові витрати. Представник позивача у судове засідання не з`явився, у поданій заяві просив проводити розгляд справи у його відсутності. Відповідачка у судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження повідомлена у встановленому законом порядку, про причину неявки суд не повідомила, відзиву на позовну заяву не надала. У зв`язку з цим судом постановлено ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Судом встановлено, що 20.11.2020 року між ТзОВ "Будинок Комфорту" та [PERSON] було укладено договір оренди майна з правом викупу № 1144201120043, шляхом обміну електронними повідомленнями та приймання умов, у порядку, визначеному ст. 12 Закону України "Про електронну комерцію", згідно з умовами якого ТОВ "Будинок Комфорту" передало [PERSON] об`єкт оренди, а саме Smart/tel Samsung Galaxy A71 6/128GB Black (SM-A715FZKUSEK), вартістю 50376,00 грн, строком на 24 місяці зі сплатою щомісячного платежу у розмірі 2099 грн, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Договором та Правилами надання в оренду (далі-Правила)(а.с.18-23). Згідно з п.3 Договору сплата орендної плати у розмірі 2099 грн здійснюється орендарем до 20 числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору, протягом усього строку оренди, який становить 24 місяці, днем внесення останнього платежу є 20.11.2022 року. Згідно з п. 8 Договору, цей договір та Правила надання майна в оренду разом складають єдиний документ, підписанням якого орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє умови, зобов`язується виконувати умови, визначені в договорі та правилах, які містяться на офіційному інтернет ресурсі. Позивач свої зобов`язання виконав повністю, вказане майно передав у тимчасове користування відповідачці, товар останній направлено новою поштою, що підтверджується інформацією про послідовність дій, підтвердженням укладення договору, поштовою експрес накладною № 20450306672398 від 20.11.2020 року, роздруківками пошти, електронною квитанцією (а.с.19-23). Відповідачка, всупереч умовам договору оренди, свої зобов`язання за договором не виконала, а тому позивачем 02.08.2021 року направлено їй вимогу про розірвання договору та необхідність сплати заборгованості, однак така вимога відповідачкою проігнорована (а.с.24). Згідно із наданим позивачем розрахунком заборгованості, станом на 21.02.2022 року борг відповідачки перед позивачем за Договором № 1144201120043 від 20.11.2020 року становить 102093,75 грн., з яких: 49476 грн. - сума боргу, 24738 грн штрафу (50% від загальної суми прострочення відповідно до п.8.5 Правил); 24738 грн пені відповідно до п. 8.4 Правил, 2316,25 грн. інфляційних втрат, 825,50 грн. - 3 % річних (а.с.8-9). Відповідно до положень ч. 1 ст. 526, ст. 599 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. У силу ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 639 ЦК України договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі. Аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що будь-який вид договору, який укладається на підставі Цивільного Кодексу України може мати електронну форму. Договір, укладений в електронній формі, є таким, що укладений у письмовому вигляді (статті 205, 207 ЦК України). Як вбачається із матеріалів справи, Договір між сторонами укладений в електронній формі. Електронні правочини оформлюються шляхом фіксації волі сторін та його змісту. Така фіксація здійснюється за допомогою складання документу, який відтворює волю сторін. На відміну від традиційної письмової форми правочину воля сторін електронного правочину втілюється в електронному документі. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 12 січня 2021 року у справі № 524/5556/19, від 09 вересня 2020 року у справі № 732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19; від 16 грудня 2020 року у справі № 561/77/19. Відповідно до пунктів 1, 6 частини першої статті 3 Закону України "Про електронну комерцію", електронна комерція - відносини, спрямовані на отримання прибутку, що виникають під час вчинення правочинів щодо набуття, зміни або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснені дистанційно з використанням інформаційно-телекомунікаційних систем, внаслідок чого в учасників таких відносин виникають права та обов`язки майнового характеру; електронний договір - домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі. Електронний підпис одноразовим ідентифікатором - це дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору; одноразовий ідентифікатор - алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Згідно з частиною третьою статті 11 Закону України "Про електронну комерцію", електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Згідно з частиною шостою статті 11 Закону України "Про електронну комерцію", відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: -надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; - заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею. Згідно зі статтею 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно зі статтею 760 ЦК України, предметом договору найму може бути річ, яка визначена індивідуальними ознаками і яка зберігає свій первісний вигляд при неодноразовому використанні (неспоживна річ). Відповідно до статті 762 ЦК України за користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до частини першої статті 763 ЦПК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Відповідно до п. 5 Договору та п.8.4 Правил за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми прострочення. Згідно з п. 8.5 Правил, у разі не здійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладення договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей Договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до фактичної дати такого розірвання. У такому разі орендар зобов`язаний сплатити вже нараховану орендну плату, додатково - штраф у розмірі 50 % від загальної суми прострочених орендних платежів. Відповідно до п. 7.2 Правил надання майна у оренду ТОВ "Будинок\~Комфорту"викуп об`єкта оренди після закінчення строку оренди відповідно до Договору оренди майна з правом викупу здійснюється за умови належної сплати всіх орендних платежів. Пунктом 8.5 Правил надання майна у оренду ТОВ "Будинок Комфорту" передбачено право позивача в односторонньому порядку розірвати Договір оренди майна з правом викупу. У такому разі орендар зобов`язується, у тому числі, викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною у Договорі оренди майна з правом викупу за вирахуванням суми вже внесених на момент припинення Договору оренди майна з правом викупу орендних платежів, або повернути об`єкт оренди. Відповідно до ч.ч.1-3ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові уразі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Статтею 625 ЦК України передбачено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 686/21962/15-ц стаття 625 ЦК України розміщена в розділі І "Загальні положення про зобов`язання" книги 5 ЦК України, тому вона поширює свою дію на всі зобов`язання, якщо інше не передбачено в спеціальних нормах, які регулюють суспільні відносини з приводу виникнення, зміни чи припинення окремих видів зобов`язань. Таким чином, устатті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Згідно з постановою Верховного Суду від 30.03.2018 у справі №918/344/17 формулювання ст.625 ЦК України, коли нарахування процентів тісно пов`язується із застосуванням індексу інфляції, орієнтує на компенсаційний, а не штрафний характер відповідних процентів. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 489/2951/16-ц зазначено, що за змістом ч.2 ст.625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. З наданого представником позивача розрахунку заборгованості нараховано: штраф відповідно до\~п.8.5\~Правил \~у розмірі\~24738\~грн.\~(49476\~грн.\~х 50%),\~пенювідповідно\~до п.8.4\~Правил за період з 03.08.2021 по 21.02.2021 року грн. (49476 грн. х 50%), інфляційні втрати\~ за період з 03.08.2021 по 21.02.2011 року в розмірі 2316,25 грн,\~три проценти\~річнихт за\~період з\~03.08.2021\~по 21.02.2021\~року\~-825,50 грн. - 3 % річних (а.с.8-9). Оскільки позивач в повному обсязі виконав свої зобов`язання за Договором №144201120043 оренди майна з правом викупу та передав майно у тимчасове користування [PERSON] але відповідачка свої зобов`язання за даним договором не виконала, заборгованість не сплатила та об`єкт оренди не повернула, то позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору в розмірі 2481,00 грн., які були понесені позивачем при зверненні до суду з позовною заявою. На підставі наведеного, Закону України "Про електронну комерцію", ст. 205, 207, 526, 549, 599, 610, 611, 625, 639, 759, 760, 762, 763,

Outcome: approved